23 
9. tabulka: Korrekce a vzhledem ku t s (vesměs záporné). 
a = 
20 
40 
60 
80 
100 
120 
140 
160 
180 
200 
220 
240 
260 
280 
300 
h 
10 
0*07 
0*14 
0*22 
0-29 
0*36 
0-43 
0*50 
0*58 
0*65 
0*72 
0*79 
0*86 
0-94 
101 
1-08 
10 
11 
0*06 
013 
019 
0*26 
032 
0*39 
045 
0*52 
0-58 
0-65 
0-71 
0-78 
0*84 
0-91 
0-97 
11 
12 
0-06 
011 
017 
0*23 
0 29 
0-35 
040 
0*46 
0-52 
0*58 
0-63 
0-69 
0*75 
0-81 
0*86 
12 
13 
0-05 
0*10 
015 
0*20 
0*25 
0*30 
0-35 
0*40 
045 
0-50 
0-55 
0*60 
0-66 
0-71 
0-76 
13 
14 
0-04 
0*09 
0*13 
017 
022 
026 
0*30 
035 
0-39 
0-43 
048 
0-52 
056 
060 
0-65 
14 
15 
0*04 
0*07 
011 
014 
018 
0*22 
025 
0-29 
032 
0-36 
0*40 
0*43 
0*47 
0-50 
0 54 
1 15 
16 
0-03 
0-06 
0*09 
0*12 
014 
017 
0*20 
0*23 
0-26 
0-29 
0*32 
0-35 
037 
0-40 
0 43 
16 
17 
0*02 
0-04 
0-06 
009 
011 
0-13 
015 
0*17 
019 
022 
0-24 
0-26 
0*28 
0*30 
0-32 
17 
18 
0-0 i 
0*03 
0*04 
0-06 
0-07 
0*09 
0*10 
012 
013 
014 
016 
0*17 
019 
0*20 
021 
18 
19 
1 
o-oi 
001 
002 
0*03 
0-04 
0-04 
0-05 
006 
0-06 
0-07 
0-08 
0-09 
009 
010 
011 
19 I 
1 1 
10. tabulka: Korrekce a vzhledem ku t 6 (vesměs kladné). 
a = 
20 
40 
60 
80 
100 
120 
140 
160 
180 
200 
220 
240 
260 
280 
300 
^6 
10 
0-04 
0-08 
0*12 
016 
0*20 
0*24 
0-28 
0-32 
0*36 
0*40 
0-44 
0*48 
0-52 
0*56 
0*60 
10 
11 
004 
0-07 
011 
014 
018 
022 
0-25 
0-29 
0-32 
0-36 
040 
0*43 
0*47 
0*50 
0-54 
11 
12 
003 
0*06 
010 
013 
0*16 
019 
0-22 
0-26 
0-29 
032 
0-35 
0-38 
0*42 
0*45 
0-48 
12 
13 
003 
006 
0*08 
011 
0*14 
017 
0-20 
0*22 
025 
0-28 
0-31 
034 
0*36 
0*39 
0-42 
13 
14 
002 
0-05 
0-07 
010 
012 
0*14 
017 
0*19 
0*22 
0-24 
026 
0-29 
0*31 
0-34 
0-36 
14 
15 
0*02 
0*04 
0*06 
0-08 
010 
012 
014 
0*16 
018 
0-20 
0*22 
0-24 
026 
0*28 
0*30 
15 
16 
002 
0-03 
0-05 
0-06 
0-08 
010 
011 
013 
014 
016 
0*18 
019 
0-21 
0 22 
0-24 
16 
17 
001 
002 
0-04 
005 
006 
0-07 
0-08 
010 
011 
012 
0*13 
014 
016 
0*17 
018 
17 
18 
0*01 
0-02 
0*02 
0-03 
004 
0-05 
006 
0-06 
0-07 
0-08 
009 
010 
010 
011 
012 
18 
19 
000 
0*01 
0*01 
0-02 
0’02 
0*02 
003 
0-03 
004 
0*04 
0*04 
0-05 
0*05 
0*06 
006 
19 
2. Hustota proudu. Vnitřní povrch tyglíku do výše, kam až byl roz¬ 
tok naléván, obnášel jak uvedeno 70 cm 2 . Povrch anody (pokud byla ponořena) 
z počátku byl 4*7 cm 2 , z čehož je patrno, že střední hustota na anodě byla 
asi llkráte větší než na kathodě. Poněvadž pak procházel voltametrem proud 
(nejvíce) 0*3 Ampére, byla hustota 
na kathodě: 0*0043 
cm 1 
na anodě: 0*064 » 
v 
Číslo pro hustotu na kathodě leží v mezích udaných Th. Gray-em (0*0017 
až 0 0050), za to však hustota na anodě je daleko větší, 0 06 proti 0*003! 
Než tento rozpor nese sebou forma voltametru Poggendorffova a je otázkou 
další, jaké vlivy má tato vada na výsledky měření? 
Jedná-li se nám — jako obyčejně — pouze o množství vyloučeného stříbra, 
tu nemusíme se příliš úzkostlivě ohlížeti na hustotu proudu na anodě — 
stačí, aby hustota na kathodě byla v určitých mezích. Avšak i tomuto poža¬ 
davku není tak snadno při voltametru formy tyglíku vyhovčti. První pohled 
na vylučování se stříbra nás přesvědčil o tom, že na různých místech tyglíku 
různá panuje hustota proudu a to značně různá. Ona skleněná mistička jako 
by proudu bránila, kryje takřka celé dno tak, že na něm téměř se nic ne¬ 
vylučuje. Naproti tomu čím výše ode dna ke hladině roztoku, tím zřetelnější 
40 ? 
