12 
Co se především kožních rohů týče, tvrdí Auspitz, že při nich jsou pa- 
pilly bud nezměněné, neb že naopak kompressí trpí. Udání toto jest úplně mylné 
a nesouhlasí s tím téměř žádný nepředpojatý pozorovatel, který měl příležitost 
papilly v kožních rozích pozorovati, ba naopak nalézáme téměř ve všech pří¬ 
padech rozhodně a se vší určitostí udání, že papilly byly shledány zbytněné, 
prodloužené někdy kolossálně a bud štíhlé neb více méně rozvětvené; tak na 
příklad Rindfleich, 45 Birch Hirschfeld, 40 Michel 47 a jiní. 
Jediný pohled na vyobrazení mého kožního rohu z půlměsíčité řasy na 
obraze 3. postačuje k důkazu, že jsou zde papilly kolossálně prodloužené až 
na délku 12 mm, což se dojista pouhým tlakem dle theorie Auspitzovy nikterak 
vysvětliti nedá. 
Také obraz druhého mého případu kožního rohu víčka ukazuje poměrně 
obrovsky zvětšené zvlášť prodloužené papilly. 
Ale i co se papillomu týče, nemohu aspoň pro všechny případy s theorií 
Auspitzovou souhlasit; mám na příklad ve své sbírce jeden skvostný případ 
papillomu, který později uveřejním, který vychází částečně z limbu a velké 
části rohovky samé; jest větší než velký lískový ořech a tvoří náramně kom¬ 
plikovaně rozvětvený stromek, a nemohu si nikterak vysvětliti, jak by z kra¬ 
jiny takové jako jest limbus rohovky, kde jest vaziva velmi málo a papilly de 
norma ani neexistují, mohl dle theorie Auspitzovy vyrůsti tak mohutný a tak 
komplikovaně rozvětvený papillom. 
Theorie Unnova 4S o tvoření se kožních rohů jest téměř totožná s theorií 
Auspitzovou pro tvoření se papillomů. 
Unna tvrdí, že vývin papill neb jak se vyjadřuje útvarů papillám podobných 
v kožních rozích jest pochod úplně passivní a sekundární, rovněž jak Auspitz 
pro papillomy tvrdí. 
Na základě pozorovaných 4 případů arci malých kožních růžků popisuje 
Unna vývin kožních růžků následovně. 
Nejdřív vyvine se na kůži krku, tváře neb víček, nejčastěji u starých ženštin 
malinký vazivový nádorek fibromek; následkem dráždění neb i beze známých 
příčin počne na něm bujet vrstva buněk epidermoidalních ho pokrývajících a 
když se pak stává, že vrstva nejdřív zrohovatělých buněk abnormní pevnost 
a kohaerenci dostane, přinutí dalším bujením neustále se množící buňky ost¬ 
naté vnikati do tkáně vazivové, a tvořit klíny buněk, které čím dál tím 
hlouběji vnikají. Jelikož pak cévy těmto klínům větší odpor kladou, nežli 
tkáň mezi nimi, stává se, že se jednotlivé klíčky cev jako poupátka budoucích 
papill isolují, a čím dál klíny vnikají, tím více se klíčky prodlužují a tvoří pa¬ 
pillám podobné útvary, následkem postranních, sekundárních klínků může pak 
povstati další rozvětvení papillám podobných útvarů. A když pak bujení buněk 
45 Rindfleisch 1. c. 
40 Birch-Hirschfeld, Lehrbuch der allgemein. pathologischen Anatomie 4. Auflage, 
pag. 170. 
47 Michel 1. c. 
48 Unna 1. c. 
498 
