20 
berských. I oscillační bod je výše, na 86. Ale výsledky tyto nelze dobře s na¬ 
šimi srovnávati. Tam se měřily hlavy dětí, zde lebky dospělých. A tu není 
pro mne pochyby, že tato vyšší brachycefalie dětí lovosických jest jen čistě 
dětská , založená v nedokončeném vývinu lebky , a že jest Matiegkovo zkou¬ 
mání jen novým dobrým dokladem pro tvrzení o větší brachycefalii dětí proti 
lidem dospělým. Neboť nesmíme zapomínat, že značná úloha na poměrném 
rozměru délky hlavy připadá vývinu dutin nasofrontálních. Dítě jich nemá, ne 
sice na prosto, jak se dosud v knihách čte, 28 ) ale nejsou asi do 6.—7. roku 
tak vyvinuty, aby silněji zvětšovaly délku lebky. Za to u dospělých, zejména 
mužů, bývají někdy velmi objemné, oblouky nadoční a glabella jsou jimi silně 
vyklenuty, a snadno se stává, že zvětší délku o 5—10 nim , a tím sníží index 
o 2—3 jednotky! Něco podobného jest ještě se zevním hrbolem týlním, t. zv. 
iniem. I ten u dětí není žádný, u žen slaběji vyvinut; u dospělých mužů 
však leckdy dotyčné místo kosti týlní velmi sesílí, a přispěje tak ku zvětšení 
délky. Nemohu proto dosavade pochopit, jak mohl přijíti prof. Zuckerkandl 
k doznání, že délka hlavy dosáhne dříve svého maxima než šířka, z čehož 
by nutně následovalo, že by se lebka od dětství do doby dospělosti více 
krátila, a ne prodlužovala, jak právě podaný výklad i řada empirických vý¬ 
sledků ukazuje. 29 ) 
Proto nesvědčí poměrně vysoká brachycefalie lovosických dětí proti my¬ 
šlénce nahoře pronesené. Ale za to bychom čekali, ze u dětí z krajiny ryze 
našel nověji na dospělých lebkách Němců (v nemocnicích kolínské a mnichovské) rozdíl 
větší než 1 (»í)ber die Unterschiede zwischen Lánge, Breite und Lángen-Breiten-Index des 
Kopfes und Schádels« v Mittheil. d. wiener anthropolog. Gesellschaft Bd. XX. str. 41), 
Dr. Weissbach (Lánge und Breite des Kopfes und Schádels«, ibidem XIX. Sitzungsberichte 
str. 198) rozdíl 1*5—2, a již dříve P. Broca a L. Stieda vypočetli rozdíl na dvě jednotky 
(Comparaison des indices céphaliques sur le vivant et sur le squelette« v Bulletins de la 
société ďanthropologie de Paris 1868 str. 25, a Stieda »Uber Berechnung des Schádelindex 
aus Messungen an lebenden Menschen« v Archiv fůr Anthropologie XII. str. 421). Tak 
soudí i E. Houzé (Programme du cours ď anthropologie, Bruxelles 1891, str. 27), který 
právě s Topinardem v této věci pracoval; jiní odnímali ještě více (Mantegazza). 
28 ) Topinard soudí, že se počínají objevovati u dětí v 6.—8. roce (Éléments ďanthropo¬ 
logie générale, Paris 1885 str. 658), dle Fr. Merkela v 6.-7. roce. (Beitrag zur Kenntniss 
der postembryonalen Entwickelung des menschlichen Schádels, Bonn 1882 str. 178.) Dle 
Poiriera však počínají se vyvíjeti resorpcí diploy již v 1.—2. roce, rostou pak pomalu di- 
latací stěn, a v 6. roce dospívají asi velikosti hrášku. 
29 ) Prof. Zuckerkandl v článku již vícekráte citovaném na str. 127. Oporou theorie 
této bylo mu 156 dětí z Rakous, mezi nimiž bylo větší procento mesocefalů než u do¬ 
spělých z téže krajiny, a tvrzení prof. Schaaffhausena pronesené na sjezdu v Paříži r. 1867 
(Compte rendu de la 2. session. Paris 1868 str. 409 nsl. Srv. též článek jeho v Bulletinech 
v 
anthropologické společnosti pařížské r. 1866 str. 319). Ze však tomu bude jinak, svědčí 
mimo theoretický výklad nahoře podaný i empirické výsledky celé řady měření. Pokud 
vím, všude se u nás našly děti brachycefalnšjší. Srv. výsledky práce Matiegkovy o dětech 
lovosických i moje dále podané výsledky měření školních dětí z Nové Páky a z Pouchová 
u Hradce Králové. Totéž našel i K. Ikov u Bělorusů (3aMl>TKH no Ke<3?ajioMeTpin Bino- 
pyccoBT> v /^HeBHHKt iiMnep. oóipecTBa JnodiiTejien ecTecTB03HanÍH, aiiTponojiorin ii btho- 
rpasůň bb MocKBb 1890 str. 99), F. Regnault na dětech pařížských (Des altérations cra- 
niennes dans le rhachitisme. Paris 1888 str. 61). 
658 
t 
