7 
nich ploch pro cirrhy. Na každé stěně nalézají se dvě vertikální řady jamek, 
kloubních to ploch pro cirrhy. Tvar jejich je rozmanitý; nejhořejší a nejspod¬ 
nější bývají kruhové, prostřední mají tvar šestiúhelníkový, neb ovální se šesti 
úhelníkovým rázem aneb tvaru skorém číslici arabské 8 podobného. Okraje 
větších kloubních ploch pro cirrhy vyčnívají ostře v podobě hladkých válco¬ 
vitých žebírek. Kloubní plochy jsou dosti hluboké a mají v nejhlubším místě 
kruhový otvor, ústí to chodbiček, jimiž procházela céva z dorsalního orgánu 
do cirrhy. Od nej hlubšího místa kloubní plochy vystupuje u větších kloubních 
ploch ku pravému i k levému okraji vypuklá hráz (obr. 2., 3.), dělící jaksi 
kloubní plochu na horní a dolní polovici. Tato vodorovně položená hráz do¬ 
dává pak některým kloubním plochám tvar arabské 8. Velikost kloubních 
ploch je nestejná. Ony nej svrchnější, jež jsou dílem i v pohledu na horní 
plochu centrodorsaly viděti (obr. 1., byly již v předu vzpomenuty), jsou nej- 
menší a pouhým okem těžce viditelný. Vedle nich v druhé vertikální řadě 
téže stěny bývají již větší kruhové kloubní plochy, načež rostou ke středu 
poboční stěny a pak zase ubývá jejich velikost k dorsalnímu vrcholu. Polohy 
kloubních ploch jedné řady alternují všeobecně s polohami kloubních ploch 
řady druhé nejen na jedné a téže stěně, nýbrž i na řadách sousedních dvou 
stěn. Méně kde viděti jest, že by kloubní plochy dvou sousedních řad nealter- 
novaly. Počet kloubních ploch jest tento: na stěnách přilehlých k cd a de 
(obr. 3.) jsou v každé řadě 4 kloubní plochy; na všech ostatních stěnách 
(obr 2.) přilehlých k ea, ab, bc, jest v levé řadě po 5, v pravé řadě po 4 
plochách kloubních. Dohromady jest tedy kloubních jamek 43. 
Dorsalní vrchol jest poněkud šikmo sříznutý a má uprostřed jamku skorém 
pětibokou. Okraje této jamky jsou lemovány výběžky oněch žebírek, které 
dělí od sebe pobočné stěny (obr. 4.), částečně i výběžky žebírek, jež děl 
od sebe dvě vertikální řady kloubních jamek pro cirrhy u jedné a téže stěny. 
Jamka dorsalní jest užší nežli jamka centrální a také mělčí (as ~ mm hloubky). 
Stěny jamky této zužují se do vnitř. 
Centrodorsala byla původně z vápence, nyní však je v pevný, hnědý 
limonit proměněná. 
Naleziště: 
V granátové jámě na pozemcích Chodoulických, při silnici z Chodoulic 
ku Klapému, v místě, jež sluje »Za dolma«, nalezl jsem Antedon pyropa ve sh¬ 
nitém jílu, vzatého z prostředka pyropového štěrku. Slinitý jíl spolu s pískem 
granátovým tvoří zde tmel diluvialního pyropového štěrku a pláknutím tohoto 
shnitého jím obdržel jsem vedle mnohých jiných zkamenělin také Antedon 
náš. Granátová jáma měla zde tento profil: 
v 
Alluvium. Černá ornice '.CVG m 
v 
.... . Zlutnice.D*0 » 
Diluvium. \ , Q 
I yropový sterk.O o » 
Křídový útvar: Mastný shnitý jíl Březenského pásma co základ. 
723 
