7 
se s rostlinou, když skryta jest po celý rok v písku? Domnívám se, že od loňska 
založený list povyroste jen slabě, nad zem ani nevynikne a žádné čepele ne¬ 
vytvoří. Jest tedy asi podoben ku př. rostlince roční na tab. I. obr. 10. V tomto 
stavu bezpochyby rostlina odpočívá a žije z nastřádaných reservních látek 
v kořenech a oddencích. 
Roční rostlinka (tab. I. obr. 10) jest slabounká, v písku ukrytá, listem 
bezčepelným opatřená. Oddenek, z něhož několik dlouhých vedlejších kořenů 
vyrůstá, jest praskrovný a dole zákrskem hlavního kořene okončený. 
Na dospělé rostlině víceleté (tab. I. obr. 9) jest list dlouhým dužným 
řapíkem nad zem povznesen a ve dvé rozdělenou čepelí okončen: v polovici 
plodnou a sterilní, zelenou. 
Z pravidla byly všechny listy na všech kusech vyvinutých plodné. Jen 
v jediném případě nalezl jsem list rozdělený ve dvě čepele obě zelené a ne¬ 
plodné. Zhusta dělí se opětně plodná i neplodná polovice čepele, a to opět 
jen dichotomicky. 
V zpodině řapíku listového sedí mladý list (obr. 12 /), a sice protistojně 
k listu starému. A v tomto mladém listu / vyvinut již mladý list pro třetí 
rok (obr. 13). Odpočívá tedy založený list vždy dva roky, než se v třetím 
roce dokonale vyvine. Zbytky starého listu objímají zpod řapíka v podobě 
třísní (obr. 9 a). 
v 
Články oddenku jsou dosti prodlouženy a dobře označeny jizvami po od¬ 
umřelých listech, takže lze dle toho snadno spočítati stáří celé rostliny. Nalezl 
jsem na silných individuích stáří mezi 10—16 roky. Nakreslené individuum 
na obraze 9 jest patrně staré 9 roků. 
Kořeny jsou rovněž jako oddenky jemným vlášením kořenovým pokryty. 
Slouží tudíž oddenky tak jako kořeny k témuž účelu. Kořeny vznikají endo¬ 
genně a jsou často větvité, větvení toto jest však monopodialní, nikoliv dicho- 
tomické. 
Jen vzácně kde nalezneme oddenek rozvětvený, mezi tisíci mých exem¬ 
plárů byly rozvětveny jen čtyry. Jeden z nich věrně podán na obraze JI. 
Oddenek dělí se vesměs ěistě dichotomicky, a sice nad článkem či odumřelým 
v 
listem. Žádná z větví nepatří do úžlabí listu starého. Na obr. 11 dělí se nej¬ 
prve oddenek na místě b, a jedno rameno opětně na místech a , c. Při a od¬ 
dělená vidlice ve vzrůstu zakrslá znova rozdělila se ve dva mladé pupeny, 
úplně stejné a se stejnou orientací. Musíme si totiž mysliti dichotomii vznikati 
takto: vedle mladého listu b (obr. 12) vznikne list druhý, stejný, parallelně 
k listu starému naproti postavený. Dle toho jest to opět dichotomie jako 
u ostatních kapradin, kde mateřský list stojí nad úhlem dichotomie. 
Botrychium Lunaria má podobné oddenky, jež se bezpochyby někdy 
podobně rozvětvují. Sám jsem dělené oddenky toho druhu neviděl. 
Příbuzný rod Ophioglossum tvoří oddenek krátký, tlustý, jednoduchý, nikdy 
nerozdělený, jizvami po listech značený a hustě kořeny pokrytý. Kořeny jsou 
vždy jednoduché a, jak známo, dávají vznik adventivným pupenům, jimiž se 
rostlina hlavně rozmnožuje. 
817 
