UVOĎ. 
Abnormální listy, které na následujících listech popisuji a vyobrazuji, 
jsou samy o sobě zajímavý; větší ještě důležitosti nabývají tím, že mim dávají 
mnohé pokyny, jak třeba pojímati se stránky morfologické vytváření se plodo- 
listů a prašníků rostlin jevnosnubných, poněvadž tyto rozplozovací listy na 
stejný způsob jak ony abnormity vegetativních listů jsou utvářeny. Normální 
tyčinky a plodolisty, tyto následkem svého srůstu, jsou přizpůsobením ke své 
zvláštní funkci tak nadobyčejně přeměněné listy, že jest nesnadno vniknouti v zá¬ 
hady jejich morfologické úpravy pouhým pozorováním jejich normálního tvaru, 
ba ani znalost vývoje tu mnoho ncspomáhá. Vývojezpyt ukazuje sice přeměny, 
které nějaký ústroj od svého prvopočátku až do úplné vyspělosti své doznává, 
a tím ovšem také ledacos ze záhad hotového tvaru vysvětluje. Avšak listy 
rozplozovací jsou dle pravdivé náuky metamorfosní v základě svém totožný 
s listy vegetativními, zejména s lupeny, povstávají z těchto základů a do nich 
za jistých okolností, v tak zvaných abnormitách, opět se navrací. V tomto 
ohledu jest pak oprávněna otázka, jakého* způsobu jsou ony přeměny, jimiž 
povstal by list rozplozovací z listu vegetativního neb tomu podobného, na př. 
z listu okvětního, když k tomu zároveň se přidruží ony vnitřní histologické 
změny, ve kterých záleží možnost funkce reproduktivní a sexuální. O tyto 
histologické pochody, které z vývoje nejlépe poznáváme, se ale nejedná, 
tážeme-li se po morfologickém zařízení plodolistů a tyčinek, nýbrž o přeměnu 
povšechného tvaru, která by i na listu rozplozování nesloužícím nastati mohla, 
a která by i nastati musila, aby povstal z něho tvar tyčinky neb plodolistů 
normálního. Tuto přeměnu však ani z hotového tvaru rozplozovacích ústrojů 
ani z jejich vývoje nade vši pochybnost jasně poznati nemůžeme, nýbrž toliko 
z pozorování oněch proměn, které ústroje tyto jeví, když přecházejí do for¬ 
mací listů vegetativních nebo též okvětních. Proto jsou přeměny abnormální 
řečeného druhu nejlepším a mnohdy i jediným prostředkem ku poznání čistě 
morfologickému. To jest tak jasné každé mysli nepředpojatě soudící, že jest 
s podivením posavadní předsudek mnohých botaniků, kteří, jde-li o morfo¬ 
logické poznatky, abnormitám co nejpečlivěji se vyhýbají a výhradně k vývino- 
zpytu se utíkají, který jim přece v otázkách toho druhu žádné bezpečné od¬ 
povědi a objasnění dáti nemůže. Odtud pochází tak mnoho bludů v panující 
morfologii rostlinné. 
1* 
835 
