11 
konci vyvinuté partie lícní oba kraje se pojí a splývají; u Phloxe vsak leží 
čepelky jednostranně po pravé neb levé straně mediány, poněvadž tam kraje 
prvotní čepele listové vždy s krajem příslušné exkrescence na zpodu i konci, 
neb aspoň na zpodu každé čepelky se pojí, čímž právě misko vitý, kolem ohra¬ 
ničený tvar se žebrem podélně souvislé čepelky povstává. U bezu plochá část 
čepele nalézá se vždy na zpodu, žebrovitá část (s parciálními oddělenými če¬ 
pelkami) tvořena vždy hořejškem lístku; u Phloxe naopak plochá lícní část 
nalézá se na konci a vybíhá ve špičku celého listu, žebro s čepelkami částeč¬ 
nými zaujímá dolejší část a přechází do řapíka. Posléze i v tom jest rozdíl, 
že čepelky obšitými kraji listovými ohraničené u bezu jsou úzké a málo pro- 
hlubeny; čepelky Phloxe, jejichž okraj na zpodu zvláště jest volně vyzdvižen, 
naproti tomu silněji vyduté a šířeji vyvinuté. 
Jako na známých nám již listech bezových, tak i na listech abnormálních 
u Phloxe vyskytují se též listy polovičné, kde jedna polovice listu zakrněla 
až na úzký lem podle středního nervu. Takový list poloviční vyobrazen 
na obr. 18. Druhá dobře vyvinutá polovina má se strany středního nervu 
ovšem svou lamellu exkrescenční, tuto značně chobotnatě vykrajovanou a na 
čepel hlavní až blíže okraje lalůčky svými * přišitou *. Lamella tato se zde dosti 
podobá šitému a chobotnatě laločnatému okraji listů bezových, jako na obr. 7. 
neb 11., jednak i vykrajovanému a šitému kraji zakrnělé polovice listové 
na listech bezových, jaké jsou v obr. 8. a 13. Ale i zde ovšem jest zase ten 
podstatný rozdíl, že u Phloxe jest to exkrescence vyvinuté polovice, u bezu 
okraj zakrnělé polovice, které jsou laločnatě neb vlnkovitě vykrajovány. 
Konečně nalezl jsem na Phloxi i takové listy, ovšem jen malé a úzké, 
tvaru kopinatého (obr. 19.), které na první pohled nezdály se v žádné souvi¬ 
slosti s listy, zvláště jako v obr. 16. a 17., žebrovitými a mískovité čepelky 
nesoucími. Na středním nervu čili v mediáně listu obr. 19. připevněna jest 
totiž velmi úzká, k oběma koncům do špičky súžená, ze dvou křídel sestá¬ 
vající čepelka. Souvislost s tvary dříve vylíčenými pozná se však srovnáním 
s listem obr. 15. Podstatný rozdíl listu obr. 19. záleží pouze v tom, že obě 
požeberní exkrescence nesahají dolů až ke zpodu čepele, tak aby se s kraji 
její mohly spoj ováti a tvořiti taštici; poněvadž k dolejšku dříve přestávají, pojí 
se mezi sebou na středním žebru, a tím povstává dvoukřídlá čepel výrostková, 
která s kraji hlavního listu nikde nesouvisí. Nicméně jsou to tytéž dvě po¬ 
žeberní exkrescence, které si vytvořil list obr. 15., a tudíž náleží i zde každá 
jako integrující část k jedné polovině tohoto listu. Jinými slovy: každá polovice 
vyrostla i zde na straně žebra v nový okraj ohrnutý proti líci jejímu a proto 
též lícem k ní hledící a částečně i »přišitý«; avšak taštičku na zpodu svém 
pro krátkost a nespojitost toho okraje výrostkového s protějším krajem hlavní 
čepele tvořiti nemůže. 
Vyloživ rozmanité formy abnormálních listů od Plilox decussata a jich 
poměr k listům šitým bezu černého, chci k vůli porovnání ještě poukázati 
na požeberní vyrostliny, které se někdy na listech hlávkového zelí i kapusty 
(Bmssica olei'acea var. capitata et sabauda) vyskytují. Na obr. 25. vykreslena 
dolejší část takového listu se dvěma výrostky. Tyto vyrůstají též z hoření 
843 
