13 
na tab. VII. v obr. 34. vyobrazil. Jedna polovice tohoto pylového listu jest 
přeměněna jako plátek, druhá zachovala svou theku dvoupouzdrou podle svého 
kraje; pak byl ještě rudiment pouzdra středního z druhé poloviny vyvinut. 
Nad oběma středními a lícními pouzdry pylovými, které se polohou rovnají 
vyrostlinám v obr. 14., byly vyrostly dva malé, oddělené, plátkovité lalůčky, 
které se tedy úplně shodují s oddělenými exkrescenčními lalůčky z líce listu 
v obr. 14. Také s vyrostlinami na listu zelném v obr. 25., co se volného 
lístečkovitého vývinu dotýče, daly by se lalůčky z kameliového prašného listu 
porovnati. 
Tytéž tvary jako na prašníku zezelenalém neb zplátkovatělém opakují se 
tudíž na abnormálních listech Phloxe. Morfologická srovnalost těchto s oněmi 
jest zřejmá a nepopiratelná. ‘Neméně zřejmo však jest, že čtyři křídla zlupe- 
natělého prašního listu ze čtyř pouzder normálního prašníka původ mají. 
Jestliže však pouzdra prašníková v lupenovité metamorfose ve čtyři křídla listu 
dvěma vyrostlinami opatřeného se vyvinouti mohou, tedy i v normálním pylo- 
rodém stavu nemohou míti jiného tvarozpytného významu, dle téže konkluse, 
kterou tyčinku celou musíme považovati za list metamorfovaný, poněvadž 
vegetativní přeměnou lupenovitým, nepochybným listem státi se může. 
Z teratologických úkazů, tedy ze skutečných fakt a nikoli pouze z domyslu, 
následuje zcela určitě tento morfologický názor prašníka a tyčinky vůbec. Jest 
to list čtyrkřídlý, t. j. dvěma lícními (ventrálními) vyrostlinami listovými opa¬ 
třený, v samém vnitřním pletivu jak obou polovin hlavní čepele listové, tak 
i obou exkrescencí pylorodý a tudíž za účelem a výkonem rozplozovacím 
a pohlavním zvláštním způsobem vytvořený. Tatáž křídla, která v lupenovité 
metamorfose pouze vegetativní pletiva ve vnitřku svém tvoří, v metamorfose 
prašníkové vytvořují zvláštní pylorodné pletivo, a též stěny pletivo to na zevnitř 
obkličující jiným, funkcí prašníkové přiměřeným způsobem si upravují. Pře- 
chází-li prašník normální zlupenatěním ve tvar čtyrkřídlého lupenu, nemění tím 
nikterak své morfologické složení, nýbrž toliko anatomickou úpravu, jak jí 
vyžaduje funkce rozplozovací. Funkce a anatomické zařízení se mění, ale morfo¬ 
logický základ zůstává, a poněvadž tento na zlupenatělém prašníku jest mnohem 
zřetelnější, srozumitelnější a vší pochybnosti prázden, nelze morfologický vý¬ 
znam a složení prašníka poznati lépe a bezpečněji, nežli právě abnormální 
přeměnou ve tvar lupenovitý. 
Morfologický tento výklad prašníka, nejprve od Al. Brauna a Wydlera, 
dvou nejlepších morfologů německých, poznaný, ode mne dalším pozorováním 
opřený a odůvodněný, vyplývá tedy jednak z nepopiratelných fakt, jednak 
z přesně logických vývodů. Mělo by se očekávati, že všickni botanikové pravdu 
tak jasně dokázanou musí uznávati. Zatím však mnozí, zvláště v Německu, 
které zrodilo Al. Brauna, morfologa nad jiné výtečného, uznání té pravdy 
v 
se vzpírají. Ze vůči patrným faktům jsou slepi — jinak to nazvati nelze — 
toho příčiny jsou dvě: předně zakořenělý a též slepý předsudek, který abnor- 
mity neboli monstrosity (s příhanou často tak nazývané) pokládá za nezpů¬ 
sobilé k vyvozování pravd a zákonů normální morfologie, — a za druhé theo- 
845 
