15 
řadě přeměny abnormální, potom ale též úvahy fylogenetické rozhodně porážejí. 
Odvolání se k zoologii nic neplatí, neboť, ačkoli v obou říších ústrojných 
mnohé zákony stejně vládnou a mnohé úkazy oběma jsou společný, přece 
má také každá říše své zvláštní úkazy a zákony. Jestliže plodidla živočišná 
jsou právě jen plodidla, nemusí tomu tak býti u rostlin, které vzdor tomu 
mohou míti ústroje rozplozovací přeměněné z ústrojů vegetativních, majících 
rozličnou funkci, ale stejnou tvarozpytnou povahu, tudíž i v ústroje vegetativní — 
v 
v abnormálních případech — přeměnitelné. Ze však skutečně jsou takto pře¬ 
měnitelný, že tedy na prašním listu, jako i jinde, fysiologická funkce ve slou¬ 
čení s anatomickou úpravou není nerozlučně vázána na zvláštní morfologický 
podklad, to dokazují právě abnormity, ve kterýchž ze základu a takořka zá¬ 
rodku pylových pouzder vyvinují se vegetativní křídla lupenu čtyrkřídlého. 
Fysiologičtí botanikové, kteří pro funkci pylového vaku a výtrusnic vůbec 
dekretují zvláštní, od každého vegetativního údu naprosto rozdílný a tudíž 
vegetativně neproměnlivý úd morfologický, staví se naproti jasným faktům 
abnormálních přeměn, a poněvadž tyto jsou jim nepohodlný, tedy je bud 
ignorují neb morfologickou platnost jich jako výstřední vývinozpytci popírají. 
Ačkoli pak sami sobě vindikují povýšené stanovisko moderně vědecké — 
poněvadž jsou fysiologie a vývinozpyt moderní vědy — přece si počínají ne¬ 
vědecky, poněvadž jest nevědecké, ignorovati neb svévolně popírati a vykru- 
covati nepopiratelná fakta vědecká, která jimi jsou, třeba jen v mimořádných 
případech, totiž abnormálně se objevovala. 
Fysiologičtí botanikové tvrdí o listu prašném, že on pouzdra pylová čili 
výtrusnice pouze na sobě nosí, však ze sebe anebo v sobě netvoří, pročež 
učí Sachs ve své učebnici, že pouze nitka a konnektiv tvořeny jsou listem, 
théky však že jsou cosi od listu naprosto rozdílného, něco, co na listu vege¬ 
tativním naprosto se nenachází. Pravda však jest, že toliko funkce a anato¬ 
mická úprava pouzdra prašného na listu vegetativním schází, poněvadž jsou 
nahrazeny funkcí a anatomickým slohem vegetativním. Mylné však jest tvrzení, 
že spolu i morfologický substrát neb základ, jenž v normálním prašníku roz¬ 
plozovací funkcí obdařen jest, ve vegetativní přeměně listu prašného více se 
nenachází. Vždyť čtyři křídla zlupenatělých tyčinek v obr. 20.—22. nejsou 
a nemohou býti nic jiného nežli vegetativně vytvořená čtyři pouzdra prašníková, 
jichž stopy ještě na hořením konci těch křídel v obr. 22. bylo spatřovati. 
Vždyť od normálního prašníka vede celá řada poznenáhlých přeměn, skrze 
tvary obr. 22., 21., 20. až do obyčejného listu, na němž zmizela poslední stopa 
obou prašníkových exkrescencí, jak jsem v Prinosheimovč sborníku zcela 
očividně ukázal. Kde by se vzaly v zlupenatělých tvarech prašníka ony vy- 
rostliny, kdyby nepocházely od přeměněných, vegetativně vyvinutých pouzder 
lícních ? Nemůže to přece býti náhoda, že právě současně s mizením normál¬ 
ních pylových pouzder vegetativní exkrescence se objevují; takové tvary jako 
v obr. 22., prašníku tak podobné a ještě částečně antheroidně vyvinuté, náhodu 
naprosto vylučují. 
Mylný náhled, jemuž se zdají ústroje rozplozovací u rostlin býti i morfo- 
logicky naprosto rozdílný od údů vegetativních, vyvrací se též úvahou fylo- 
847 
