17 
může, má on i ve svém rozplozovacím ustrojení, se svými čtyřmi pouzdry, 
totéž morfologické složení jako vegetativní list čtyrkřídlý, a jest mu roven 
morfologicky, ačkoli fysiologicky a protož i anatomicky podstatně rozdílen. 
Goebel j ) ještě namítá, že prý závěrek z abnormit, odvozený ve příčině 
morfologického složení prašníka, již proto musí býti chybný, poněvadž se na 
prašníky Cykasovitých a Sosnovitých rostlin nikterak nehodí, ačkoli analogie 
těchto prašníků s oněmi u Angiospermů nemůže býti popírána. — V této 
námitce zračí se opět ono sofistické zahrávání s nejasnými, dvojsmyslnými 
pojmy, ve které autor ten tak často upadá. Co jest to analogie? Celá analogie 
záleží v tom, že u Gymnospermů jak u Angiospermů prašný list nese pylová 
pouzdra neb váčky, totiž samčí sporangie. Ale poměr těchto sporangií k listu 
prašnému, tudíž morfologické složení, jest u Cykadeí a Conifer velice rozdílný 
od onoho u Angiospermů a proto se ovšem morfologický typ prašníka Angio¬ 
spermů nehodí na prašníky Gymnospermů, což oné vytčené analogii nikterak 
nevadí. Však i výtrusorodné listy kapradin, které též všude nesou sporangie 
a v tom svou analogii mají, nejsou všude dle stejného morfologického typu 
sestrojeny. Sporofylly Ophioglosseí na př. jsou v morfologickém ohledu velice 
rozdílný od sporofyllů Polypodiaceí. U oněch jest plodní list dvoučepelný 
a výtrusnice fertilní čepelky jsou v morfologickém smyslu úkrojky čepelky 
této, ovšem jako rozplozovací výtrusorodné ústroje vyvinuté; u Polypodiaceí 
však jsou plodolisty jednočepelné, lupenovitě vyvinuté, a sporangie jejich, 
v kůpkách na nervech zpodní strany (rubu) sedící, nerovnají se nikterak 
úkrojkům toho listu, nýbrž jsou to výrostky povahy metablastémů, určitěji 
povahy trichomové (chlupovité), pročež sám Goebel viděl se pohnuta, nazvati 
je leptosporangiemi na rozdíl od eusporangií, jaké mají.na př. Ophioglossey. 
Když tedy již u kapradin tajnosnubných panují takové rozdíly v morfologické 
úpravě sporofyllů, proč by nemohly býti podobné rozdíly morfologické mezi 
prašníky Angiospermů a Gymnospermů ? Také u Angiospermů jest prašný list 
exkrescencemi dvoučepelný a každé pylové pouzdro jeho rovná se celé řadě 
malých pouzder výtrusných u rodu Opilio ( glos sum , * 2 ) což dosvědčují zcela určitě 
takové tvary prašníků (u Mimosovitého rodu Parkia , rodů Clarkia a Gaura 
mezi Oenothereami a p.), ve kterých každé podélné pouzdro rozděleno jest 
přihrádkami parenchymovými v celou řadu pouzdérek nad sebou stojících, 
zrovna jako v rodu Ophioglossum. Jestliže Goebel srovnání prašníka angiosper- 
mického se sporofyllem rodu Oph ioglos sum nazval »réve dé rimagination*, 
cituje jistý výrok St. HiLAiRE’a, dlužno připsati to na vrub opačné vlastnosti, 
totiž nedostatku imaginace. Prašník Cykasovitých má zcela jiný sloh morfo¬ 
logický, podobný složení sporofyllů u Marattiaceí ( Angiopteris ), jelikož nese 
na zpodní straně skupiny nemnohých sporangií čili váčků pylových, které 
na způsob emergencí (ve smyslu Sachsovč) vznikají. Opět jiné morfologické 
složení má prašník Conifer, upomínající podstatně na štítkovitý sporofyll Equise- 
‘) Vergleichende Entwickelungsgeschichte der Pflanzenorgane. (Schenk, Handbuch 
der Botanik 1883, str. 399.) 
2 ) Viz citované mé pojednání v Pringsh. Jahrb., ročník XI. 
Rozpravy. Ročn. I. Tř. II. Č. 41. 2 
2 
849 
