11 
mediánního pouzdra a níže též na výstupku lištnovitém, jenž pod tímto 
pouzdrem jako další obruba mediánní rýhy až na nitkovou část listu se vzta¬ 
huje, kdež pak s lištnou semenicovou ostrým úhlem se spojuje (obr. 21., 22.). 
V obr. 22. bylo pouzdro mediánní ostatně jako volně vyrostlý lalůček napříč 
přes úžlabinu střední přehnuto, však vajíček prosto; toliko pod ním na lištně 
sedí tam několik vajíček. Vůbec v obr. 20.—22. basis prašníkové části, v níž 
obě pouzdra se sbíhají, cípem více méně vystálým od nitkové části se od¬ 
chyluje, kdežto v obr. 19. prašníková část nerozdílně do široké nitkové části 
přechází, do níž mediánní žlábek pak dále nesestupuje. 
Odchylnější od právě popsaných forem obojpohlavních listů jest list 
obr. 18. (A z hoření, B z dolení strany čili rubu viditelný); jednak tím, že 
střední partie mezi placentou a prašníkovitým krajem druhé strany není tak 
úzká, žlábkovitá jako tamo, nýbrž značněji listovitě do plochy rozšířena a mno¬ 
hem tenčí; jednak ale a to hlavně tím, že pravá povaha placenty zde jasně 
na jevo vychází. Kraj poloviny karpellární totiž tam, kde přestává býti blizno- 
vitě papillosním, ve dva kraje se rozchází: v jeden více nalič obrácený, bláno- 
vitý a štěrbatý kraj, jenž zrovna k řadě vajíček vede a do ní přechází, 
a v druhý více na rubu položený, rovný, hraně podobný (v 18. B viditelný). 
Připomeneme-li si, co jsem ve své rozpravě o listech šitých (bezu černého) 
vyložil, porozumíme snadno oběma krajům. Plodolist jest v obr. 18. krajem 
svým na líc ohrnut a »přišit«, a z tohoto kraje vynikají vajíčka; zadní kraj 
pak, jenž ohnutím a zlomením okraje povstává, jest hrana lomná. Tato 
hrana napodobí kraj listový tím klamněji, čím více ohrnutý a šitý pravý okraj 
k mediáně listu pošinutým a takto méně znatelným se stává. V obr. 18. není 
nikterak pochybno, že placenta vajíčkonosná tvořena jest ohrnutým krajem li¬ 
stovým, poněvadž kraj tento hořeji zcela zřetelně do kraje bliznového přechází 
a s hranou lomnou se pojí. Avšak v obr. 19.—20. placenta s hranou lomnou 
hořeji nijak nesouvisí, poněvadž tam hoření ohrnutý kraj, v obr. 18. tak patrný, 
dočista vymizel čili ablastoval, a tím kontinuita mezi ním a krajem bliznovým 
i hranou lomnou přerušena jest. Kraj bliznový tu sbíhá toliko do hrany lomné, 
která následovně se zdá býti sama krajem plodolistovým, ač jím není, poněvadž 
se nerovná kraji listu vegetativního. Poněvadž pak není placenta nic jiného, 
nežli ohrnutý a šitý pravý kraj plodolistový, vidíme na př. v obr. 20., jak tu 
dlouhá řada vajíček k lomné hraně konverguje, končíc posléze jemnou vyniklou 
čárkou, která dříve, než by lomné hrany dosáhla, se ztrácí, naznačujíc jistě po¬ 
slední stopu pravého šitého kraje plodolistového. 
Vajíčka na listu obr. 18., pod ohrnutým krajem sedící, byla neobyčejně 
zveličelá, již více zpotvořená, co do počtu nehojná; jedno z nich melo nucellus 
z integumentů vyčnívající, jiné, nejdoleji stojící bylo v dlouhý nitkovitý přívěsek 
neb úkrojek přeměněno, patrně na pouhý nucellus neb vaječný hrboulek bez 
integumentů redukováno, což ostatně také nejdolejšímu vajíčku na placentě 
v obr. 19. podobně se přihodilo. Zoubek ohrnutého kraje nad vajíčky a též 
zoubek krajní doleji pod nimi v obr. 18. se nalézající jest nepochybně rovněž 
vegetativní obdobou nedotvořeného vajíčka. Na témž plodolistu pozorujeme 
ještě zcela na zpodu příčnou řadu malých vajíček, totiž v úhlu příčném, až 
891 
