14 
b) Jedna polovina plodolistu zcela plátkovitá, druhá karpidiální a vajíčkonosná. 
(Obr. 26. a 27.) 
V obr. 26. A jest vyobrazena vnitřní strana (líc) plodolistu, kterouž 
uprostřed v mediáně prorývá hluboká, úzká, chloupky posázená rýha. Po 
pravé straně rýhy hraničí s ní placenta s řadou vajíček, náležející straně 
karpelloidní, užší, stlustlé a zelenavé, jejíž ledvinkovitý bliznový lalok sbíhá 
v ostrou, dolejí se ztrácející hranu lomnou, jižto viděti v obr. 26. B se strany 
vnější (rubové). Následkem dokonale karpelloidního vytvoření této poloviny 
jsou kraj blizny a hrana lomná (tak jako na př. již v obr. 19. a 20.) od se¬ 
menice úplně odloučeny bez nejmenší stopy nějakého inversního, do semenice 
přecházejícího kraje. Druhá polovice listu jest jen podle střední rýhy stlustlá 
a nazelenalá, ostatně tence plátkovitá, červeně a doleji žlutě zbarvená, končíc 
se lalokem, jehož podoba není zřejmě bliznovitá. 
Jestliže v obr. 26. původ a význam placenty dle výše řečeného není na¬ 
prosto patrný, ukazuje nám jej list v obr. 27. opět velmi pěkně. Viděti tu, 
jak listový kraj z bliznového laloku karpelloidní strany sestupující, tak jako 
v obr. 18., se dělí v zadní, ostrou, lomnou hranu a v opravdový okraj listu, 
jejž až do samé řady vajíček, částečně zneťvářených, sledovati možná, takže 
i zde velmi krásně se potvrzuje, že semenice od ohrnutého a šitého pravého 
kraje listového pochází. Ostatně se list ten shoduje ve všem s listem formy 
předcházející. 
c) Jedna polovina plodolistu zcela karpelloidní, druhá jen dole karpelloidní 
vajíčkonosná, ve větším hořením díle plátkovitá. 
(Obr. 28. a 29.) 
Levá strana tohoto plodolistu jest z největší části plátkovitě vyvinuta, 
toliko nej doleji má povahu plodolistu a tam se i kraj listu směrem dolů dělí 
opět v lomnou hranu, na rubu ležící, a v pravý ohrnutý okraj listový, jenž 
představuje placentu, na níž nemnohá vajíčka vypučela. Karpellární polovina 
listu (na obrazci pravá) má dobře vyvinutou papillosní bliznu, níže pak inversní, 
s hranou lomnou této strany nesouvisící placentu, která na spodu téměř pod 
pravým úhlem jsouc zlomena, pořád ještě vajíčka nesouc napříč horizontálně 
obloukovitě přes lícní stranu se táhne, poněvadž tam plodolist nejdolejší spo¬ 
dinou svou ku vnitřním plodolistům byl přirostlý. Opakuje se tudíž zde, ale 
srozumitelněji, totéž úhlovité zlomení placentového ohrnutého kraje doleního, 
se kterým jsme se již na obr. 18. seznámili. 
V obr. 29. představena toliko jedna polovina podobného plodolistu, me- 
diánním řezem oddělená, a sice ta, která na dolejšku karpelloidní, hořeji plát- 
kovité vyvinutí jeví. Zvláštního vyobrazení zdála se proto hodnou býti, že 
ukazuje, kterak pravý ohrnutý okraj listový nad placentou vskutku mizí (abla- 
stuje), a že tedy pravé střední postavení mezi polovinou dvoukrajní (jak 
v obr. 27.) a mezi polovinou, jejíž placenta zcela isolována (na př. v obr. 26., 
28. v právo), zaujímá. 
Petaloidní okraj totiž v obr. 29. od hrany lomné se dělí a na stranu lícní 
se odvrací, jako v obr. 27., avšak místo aby sbíhal až dolů k vajíčkům, záhy 
894 
