15 
a v značnější vzdálenosti od řady vajíček, ale zrovna nad ní přestává, tak že 
mezi oběma vnitř od strany lomné leží prázdná mezera, lišící se poněkud od 
ostatního líce plodolistu tím, že velmi drobnými papilkami jest poseta. Sou¬ 
vislost placenty s ohrnutým krajem listovým jest zde již přerušena, leč ohrnutý 
a obšitý ten okraj aspoň z části ještě se vyvinul. Jinde již ani tento rudiment 
ohrnutého kraje nedojde vyvinutí a tím placenta od hrany lomné, která 
nyní kraj takového listu zastupuje, úplně oddělenou se stává. 
d) Polovina listu částečně petaloidní (aneb někdy obě poloviny) jest v hoření 
části karpelloidní, v dolení části v plátkovitý lalok vyrostlá. 
(Obr. 30.-32.) 
Obr. 30. a 31. představují takovéto poloviny plodolistu, jichž druhá polo¬ 
vina byla zcela karpelloidní. V obr. 30. jest plátkovitý lalok velmi veliký a 
dvouklaný. Hoření jeho kraj dělí se zase zřejmě v zadní lomnou hranu, která 
do kraje blizny přechází, a v přední (lícní) obloukovkou placentu, jejíž oblouk 
hořením koncem sice ku hraně lomné konverguje, však jí úplně nedosahuje. 
Mezi bliznou a lalokem plátkovitým jest tedy okraj listu patrně zas invertován, 
totiž okraj vajíčkonosný na lícní stranu ohrnutý a obšitý. Také tento plodolist 
byl na spodu k jinému vnitřněji ve květu stojícímu karpelu přirostlý, jako 
v obr. 18. a 28., a tudíž se vyvinula v úhlu srostnutí druhá dolejší řada vajíček, 
o níž platí totéž, co ohledně této basální příčné části placentové při obr. 18. 
a 28. povědíno. 
V polovině plodolistu obr. 31. leží však obloukovitá placenta blíže k lomné 
hraně, která tvoří chobot mezi hoření částí plodolistu a malým lalokem. Pla¬ 
centa nesoucí více méně znetvořená vajíčka jest zde ještě zřejměji inversním ' 
okrajem způsobena, spojuje se též s krajem lalůčku a hranou lomnou, kdežto 
směrem vzhůru bez spojitosti s krajem se tratí. 
Konečně vidíme v obr. 32. třílaločný plodolist s plátkovými dvěma po¬ 
stranními laloky, jenž jest i dole vůbec plátkovitý, nahoře pak veskrze karpel¬ 
loidní. Hořejšek tento má na konci dva bliznové laloky (v právo viděti pa- 
pillosní plochu bliznovou). Obě placenty jsou opět obloukovité, poněvadž se 
dole spojují s ohrnutým okrajem hořením obou laloků, nahoře pak zase ku 
kraji blizen a k lomným hranám vystupují, též s těmito se spojujíce. Upro¬ 
střed mezi placentami, kde střední nerv probíhá, jest prohlubená úžlabina jako 
i jinde chloupky porostlá. Tudíž i tento list poskytuje velmi pěkný doklad 
k mé theorii inversních krajů listových vajíčkorodných čili semenicetvorných. 
2. Plodolisty naskrze karpelloidní. 
(Obr. 33.-35.) 
Obr. 33. představuje takovýto plodolist zcela volný, který se od plodo- 
listů v semenníku (obr. 38.) srostlých toliko tím liší, že jest více do plochy roz¬ 
prostřen. Oba laloky bliznové mají inversní kraje, které dolem obloukovité 
do obou postranních lomných hran přecházejí. Placenty leží na hoření straně 
podle mediány, žlábkovitě prohlubené a chloupky vystlané, těsně vedle sebe, 
895 
