17 
méně kruhů, než kolik je jich ve kvetu normálním, který má 15 listů 
v 5 kruzích, jest tudíž pentacyklický. — Někdy jest postup metamorfosy ne¬ 
pravidelný, někdy ku podivu pravidelný, čehož příklad vidíme ve květu tetra- 
cyklickém, jehož diagram podán v obr. 39. V diagramu tom viděti v kruhu 
prvním pouze dva nezměněné listy perigonové pp, třetí list sp jest jen z půle 
ve dvoupouzdrovou théku přeměněn; v druhém kruhu jest jeden list sp l na 
jedné straně plátkovitý, na druhé straně prašníkovitý o třech pouzdrech pylo¬ 
vých, dva ostatní ss jsou tyčinky málo pozměněné, čtyrpouzdré; třetí kruh 
sestává ze dvou tyčinek a ze třetího listu obojakého sc\ poslední, čtvrtý 
kruh skládá se ze tří otevřených plodolistů na způsob obr. 33. V tomto květu 
jest tedy pochod metamorfosy urychlen proti květu normálnímu, a vytvořením 
přechodních středních tvarů v pravidelném postupu vyznačen. Okvětí jest re¬ 
dukováno na jeden kruh a i z toho již jeden člen napolo v prašník se pře¬ 
měnil. 
Taková redukce kruhů květních má též pro fylogenii svůj význam. 
Redukce okvětí na jeden kruh, která se zde děje abnormálně, mohla se někdy 
ve vývoji fylogenetickém dostaviti zcela normálně. Skutečně máme mezi jedno- 
děložnými rostlinami jeden řád, Graminey, jehožto okvětí záleží v jediném 
trojčetném kruhu (lodikule, u Streptochaete plévovité lístky), s vnějším kruhem 
tyčinek se střídajícím. Bylo z toho uzavíráno, že u trav vnější kruh okvětní 
jest potlačen (ablastován), však bez nutné příčiny. Zajisté ve květu tulipánu 
obr. 39. nějaký vnější kruh není potlačen, nýbrž metamorfosa vnitřní kruh 
okvětní jaksi přeskočila tím, že hned druhý kruh z většího dílu prašníkovou 
metamorfosu podstoupil, čímž celý květ o jeden kruh se zkrátil. Totéž platí 
o normálním květu trav; hypothesa nějakého abortování vnějšího kruhu nemá 
při něm žádné oprávněnosti. 
Jest nyní otázka, zdali a jak vylíčené abnormity o normální morfologii 
semenníka a prašníků nás poučiti mohou. Příležitě a částečně již v průběhu 
tohoto pojednání k vůli porozumění samým abnormiťám musil jsem pouká- 
zati na některé vývody, ku kterým ony abnormity oprávňují. Nyní však musím 
dekukce z nich v souvislosti a podrobněji učiniti. 
Co se týče plodolistů a jejich placent, seznali jsme již tolik, že placenty 
tvořeny jsou do vnitř vehrnutými a šitými (invertovanými) kraji plodolistů; 
že při této inversi povstati musí hrany lomné, které, poněvadž po stranách 
leží a ostré jsou, představují nové kraje plodolistů karpelloidně vytvořených, 
a že spojitost mezi placentami a hranami lomnými ablastováním spojovacích 
částí invertovaného kraje na nich jest přerušena a neznatelná. 
Poněvadž pak vajíčka na těchto invertovaných krajích, jakožto placentách, 
vznikají, jest to i zde u tulipánu nepochybno, že pocházejí přeměnou úkrojků 
plodolistových, ačkoli žádné řady přeměn z vajíčka do úkrojku nemohly býti 
pozorovány, nanejvýš přeměna v jednoduché nitkovité přívěsky, které se zajisté 
zakrnělým úkrojkům listovým rovnají. U jednoděložných rostlin taková pře¬ 
měna v úkrojky vegetativní vůbec jest velmi nesnadná; kdežto u rostlin dvou- 
Ro z pravý. Ročník I. Třída II. Číslo 44. 2 
897 
