19 
v 
Ze jsou placenty tvořeny inversními kraji plodolistu, to dokázáno ze Sa¬ 
mých abnormit tulipánových; kdyby však se někdo nad novou theorií in¬ 
versních krajů pozastavoval a se tázal, kde že jest ještě nějaký příklad podob¬ 
ného vytváření listu, možno poukázati ještě k analogii obšitých listů bezu čer¬ 
ného, které nepopiratelně dle téhož principu ustrojeny jsou jako karpelly 
a obojaké listy abnormálních květů tulipánových. Nechci porovnání jich dále 
prováděti, poněvadž jest příliš patrné, a každý snadno sám si je učiní, kdo 
tvary lístků bezových na tab. I. výše citovaného pojednání v úvahu vezme. 
Jedině k tomu poukazuji, že tak silná inverse krajů jako na plodolistech tuli¬ 
pánu obr. 33. a 34. nalézá se též na lístkách bezových obr. 10. b c, kde líc 
listní též na úzký pruh mezi obšitými kraji se obmezuje. 
ř 
Úkazy, které na přeměnách prašníku tulipánového a na obojpohlavných 
listech jsme pozorovali, jsou rovnéž pro morfologii květu velice závažné. 
O plátkovitých přeměnách prašníku tulipánového již svrchu na patřičném místě 
jsem jednal, zbývá mi toliko poukázati na shodu mezi těmi přeměnami a mezi 
listy exkrescenčními na tab. II. mé rozpravy o listech šitých a výrostky opa¬ 
třených. Jako tam listy obr. 14., 15., 21., 22. zřejmě ze dvou polovin se sklá¬ 
dají, které každá se svou požeberní exkrescenční lamellou zvláštní tašku tvoří, 
tak i prašník tulipánu v obr. 1., jehož poloviny dvoukřídlé, dvoupouzdré šlovou 
pytlíčky neb théky prašníkové. Když pak u tulipánu jedna polovice v plátko- 
vitou neb karpellovou podobu se proměnila, zachovává mnohdy ještě druhá 
prašníkovitá polovice morfologický tvar tašky, jelikož krajní a mediánní pouzdro 
té polovice na zpodu se pojí, jako v obr. 8, 15., 20., 21., 23. a j. V druhé 
modifikaci čtyrkřídlého listu od Phloxe a Dictamnu (1. c. obr. 19., 20.) ne- 
so.uvisí exkrescence na zpodu s krajem své poloviny, nýbrž pojí se vespolek 
na středním nervu, tvoříce sekundární čepel výrostkovou. Totéž spatřujeme na 
mnohých prašníkových přeměnách tulipánu, na př. v obr. 2., 3., 4., 6. Ko¬ 
nečně jsou i takové formy abnormálního prašníku tulipánového, na nichž 
mediánní pouzdra, tedy požeberní exkrescence dole ani mezi sebou na nervu, 
ani s kraji hlavní čepele nesouvisí, na př. v obr. 8., 9., 14., zvláště 24., při tom 
jsou ta pouzdra často jen krátká a jen na zpodu čepele vyvinuta. Ty se 
chovají tedy rovněž tak jako isolované požeberní výrostky zelného listu 
(1. c. obr. 25.). 
Obojpohlavné listy tulipánu pak jsou způsobilé k tomu, objasniti poměr 
prašníka k plodolistu vajíčkorodému. Zvláště pozoruhodný úkaz jest ten, že 
se při těchto listech velmi zhusta objevují vajíčka na mediánním pouzdře 
prašném, a sice na jeho vnitřním^ ku střednímu nervu obráceném kraji, tak 
na př. v obr. 10., 11., 14., 15., 23., 24. Tatáž exkrescenční lamella tudíž pro¬ 
dukuje pylové pouzdro i úkrojky vajíčkotvorné zároveň. 
v 
Ze krajní pouzdra prašná nikdy vajíčka netvoří, není nikterak s podivením, 
jelikož vajíčka vždy toliko na ohrnutém kraji vznikají; okraj listu, jenž pouzdro 
marginální v sobě vyvinul, však jest přesně postranní, nikoliv inversní. Namítá 
se však otázka, proč právě exkrescence prašníková má schopnost vytvořovati 
vajíčka? Kdo by neznal vyložený mnou původ placent z inversních krajů 
(v obr. 33.) a ty abnormity, které jej dokazují, mohl by ze vznikání vajíček 
2 * 
899 
