72 
s semmi sós íze. A növényélet utolsó, 15—29 mértföldnyi, utunkon, 
úgy látszott, sokat szenvedett a szárazság miatt; mert a magasb halmo¬ 
kon a fü mindenütt perzselve látszott, s csaknem kiégve. Azonban a völ¬ 
gyek mégis eléggé buja legelőt adnak barmainknak mindenütt. 
A vidékeken uralkodó fák : bizonyos nyárfa, az amerikai szilfa és 
babértölgy. A nyárfa azonban főszerepet visz, s néha óriási nagyság és 
vastagságban mutatkozik. Például a Sweet patak partján az egyik 15 
ölnyi magasságra töve felett 7 láb 19 hüvelyk átmérőjű volt, és 185 
láb magas. Ez valóban bámulásra méltó , mert egy átalán azon hiedelem 
él, hogy a nagy amerikai prairieken nem nöl a fa, azon körülmény miatt, 
hogy az indusok jobb fü reményében évenkint meggyújtják a prairieket, 
mely tüzek , ha mindjárt nem is irtják ki egészen a ligeteket, mégis silá¬ 
ny itják. 
A magas hegyláncz egész nap ismét előttünk nyúlt az egekbe, s 
már alig vagyunk 10 mértföldnyi távolságra tőle. Geológiai alkatára 
nézve, jelen környékünk világos szinü, meszes homokkőből áll, imitt amott 
kvarczczal borítva. 
Atellenben hozzánk a túlsó parton mintegy két hét előtt egy nagy 
csapat Kiovay tanyázott, s barmaik pár mértföld körben a füvet ugyan 
csak tövestül leették , s mind ezen körülményből, mind a mesés mennyi¬ 
ségű öszvér nyomokból Ítélve , képzelhetlen sokaságu barmaik lehettek. 
Innét, midőn útra keltek, délfelé vonultak, s úgy látszik, nyugotról 
jöttek. 
Julius 16. Éjfél után 2 órakor felszedve sátorainkat, útnak in¬ 
dultunk , a folyó déli partját követve, mely 8 mértföldet egyenes nyu- 
goti irányban halad, azután pedig rögtön délnyugotnak fordul, s itt a 
magas bérezek, melyeket már napok óta láttunk, a folyam mindkét 
partjára terülnek, csak kis rést hagyva a part és meredek falaik közt, 
melyen a vándor csak nagy bajjal és fáradsággal vonulhat keresztül. 
Ezen hegyszálak (mert igy kell őket neveznem) vagyis hegyfalak csak 
nem kivétel nélkül meszes homok kőből szerkesztvék, s majdnem min¬ 
denütt függőlegesen emelkednek fel a part közvetlen szomszédságában, 
1000—3000 láb magasságra; hol azután az egyenes nagy plateaut ké¬ 
pezik, mely a Llano Estacadó nevét viseli, s mely tán legnagyobb terje¬ 
delmű magas síkság a világon. Ugyan itt a folyam számtalan ágakra 
oszlik, melyek mindegyike aztán alább a nagy prairien egyesül. Kisze¬ 
melvén a legnagyobb ágat, benne utaztunk felfelé, benne mondom, mert 
több mint 5 mértföldet haladtunk egyenenesen a fotyam médrében felfelé ; 
mikor aztán a folyó ezen ága forrásához értünk. Itt fellovagolva a lég- 
