hány jól fegyverzett emberrel keresni indulok. Azonban még nem löve¬ 
tett ki a második töltés a mozsárból, midőn Harling barátom a sátorba 
lépe, egészen elvadulva s nagy zavarban, mikép rendesen eltévedt embe¬ 
rekkel történni szokott. Hosszas elbeszélése a következőben pontosult 
öszve. Elhagyta a tábort, hogy bogarakat és virágokat keressen, d. u. 3 
órakor, s visszafelé jővén, egy halmon át a magos prairieben elvesztette 
szeme elől a tanyát, aztán jobbra majd balra fordult eltévesztett irányát 
keresve, s oly zavarba jött, hogy napnyugtakor a mint tanyánkat ! / 2 mért- 
földre maga előtt látta, azt képzelte, hogy az valami Kiovay vagy déli 
Komanche tábor, s elbújt a magas gazba, hol már őszülni kezdettt, mi¬ 
dőn mozsár lövésünk uj életet önte ereibe, mire öröm telten hozzánk si- 
ete. Egész éjjel alig tudtunk aludni a nevetés miatt, minek uj meg uj 
lelket adott a doktor, a mint Hammond barátunkat czimezni szoktuk, 
mert maga szokta magát gyógyítani, miért is egész patikát hord ma¬ 
gával. 
J u 1 i u s 17—19-én. 17-én Harlinggal, 3 indián, és 5 vadász kísére¬ 
tében déli irányban lovagoltam a Canadíánt felkeresendő. Irányunk rög¬ 
tön a Llano estacado (kiczövekelt térség) magas plateaujára vitt, a hol 
a szem sehol, de sehol sem lelhet nyugpontot; mert az emberi szem nem 
képes semmi tárgyat felfedezni alátkör határán innen, épen úgy,mintáz 
elhagyatott déli tengeren egy magába bukdosó bárka. Végtelen és határ 
nélküli sík rétség mindenütt, jobbra balra, előre hátra, a merre csak a 
szem tekint, a legnagyobb egyformaság, mit életemben láttam. 
Miután közel 15 mértföldet lovagoltunk ez egyforma és végtelen¬ 
nek látszó síkon, szemeink egyszerre s rögtön egy magas sziklafalba 
akadtak, mely alatt völgy terül. Tüstént megismertem, hogy e völgy a 
Canadian folyó körzete, s nem is csalatkoztam, mert miután 10 mértföl¬ 
det haladtunk vala, a folyó partján állapodtunk meg, 25 mértföldnyi 
egyenes utat tevén a déli Arkanzás forrásaitól a Canadián folyó ezen part¬ 
jáig. Ez kimondhatatlan megelégedésemre szolgált, mert tanúsította, hogy 
számításom a déli Arkanzás folyó eredetének pontos geographiai megállapí¬ 
tását illetőleg hiba nélkül volt.A pont hol a Canadián folyamra akadtunk, 
épen egy kis patak torkolatánál van, melyet „Allriglit-creeknek“ azaz 
minden rendben pataknak kereszteltem. Szélességi és hosszúsági vizs¬ 
gálódásokat is tévén, úgy találtam, hogy a patak torkolata, a 101° hosz- 
szasági, és 35° 58' szélességi fok alatt van, mely körülmény vagyis ered¬ 
mény még inkább igazolta számításaim pontosságát, A föld geológiai al¬ 
kata a Canadian folyó e vidékén igen hasonló az Arkanzas vidékéhez, 
mert szinte világos szinti és porhanyó homokos mészkőből áll, mely vö- 
