172 $>- 
Ugyan ezen teremből hagyják el a gyárt a már tisztított arany 
rudak, az illető bélyeggel ellátva, hogy mint forgalmi közeg, vagy cse¬ 
csebecse a nagy világot bekalandozzák. 
Ezen teremmel egybe van kötve a főpíncze is, mely minden betö¬ 
rés, vagy tüztész ellen tökéletesen ment, s melyben óriási elronthatatlan 
vasláda létezik. 
A terem mögött Vas hivatalszobája van, egy kicsi, de igen igen 
ízletes szentély. Szentély, mondom, mert a fal tömve aranyos rámába 
foglalt magyar írók és publicisták arczképeivel, kik, hihető, valameny- 
nyien együtt véve sem láttak otthon soha annyi kincset, mint mióta Vas 
barátunk szoba társai lőnek. 
Mielőtt az intézet működéséről szólnék 7 megemlítem, minő ered¬ 
ménnyel működött eddig. 122 munkás és egy 60 lóerejtí gőzgép, éjjel 
nappal szünet nélkül mozgásban van itten, s oly eredménnyel, hogy egyet¬ 
len egy nap alatt 27 ezer lat arany tisztittathatik meg. A valóban napon¬ 
kint megtisztított arany egyremásra 18 ezer lat. Azon héten, hogy 
meglátogattam, 94 ezer latot tisztítottak meg. Az igy rafinirozott arany 
részint rezes rudakba öntetik, a pénzverő hivatal számára, részint tiszta 
apró (halcsonthoz hasonló) pálczikákba, a kereskedés és Európába szál¬ 
lítás végett. 
A rafinirozó terem az épület nyugoti oldalát foglalja el, 82' hosszú, 
52' széles, s magassága hasonló az épületéhez. Ezen osztályban van a 
gőzgép, a számtalan katlanok és kemenczék, üstök stb. Noha az ember 
azt gondolná, hogy ily szörnyű tűz, s oly nagy és sokféle vegyész! ágen- 
tiák rettentő melegséget okoznak, épen az ellenkezőt tapasztalja a bá¬ 
muló látogató; mert az egész terem 12—25 láb magas ablakok által 
ventilláltatik, melyeken át a városban uralgó nyugoti szél keresztül ka¬ 
sul jár. A nyugoti oldalon 7 Óriási granuláló cauldron van felállítva, 
melyek egyszerre 250 font érczet vesznek be, mely aztán 6 óráig szü¬ 
net nélkül kénsavban főzetik, a rafinirozást megelőzőleg. Ebből az ezüst 
ósztvány nagy vályúkba vezettetik, hol gőz által egy bizonyos ideig 
melegiitetik, mikor azután felolvasztva csővek által nagy kádakba 
vonatik, melyek tetézvék rézlemezekkel borított lappal, mely lemezek 
egyik vége a kád tartalmába lóg. Ezen eljárás az ezüstöt ismét érczi mi¬ 
nőségbe erőlteti, mely ezen állapotában nagyon hasonlít a kénes ónnal 
kevert agyaghoz. Ezen keverék érez azután hydraulicus présbe tétetik, 
sajt forma czipókban ; (a présnek ereje 19 ezer font egyegy □ hüvelykre). 
Mikor a prés öszveszoritotta csaknem papiros formára a czipót, ez 4 felé 
töretik s kemenezébe tétetik, hol tökéletesen megszárittatik. 
