”5 
Denna fisk fins dfwerflodigt i dessa lappsioar. Kottet ar rodt, 
smakar braf; man fick uti ett par notwarp 50 stycken. Mig och sig 
anrattade de maltid. 
a. war farsk, kokt roding, den jag eij sardeles kunne fortara, 
ty han wart eij nog saltad. 
p. den andra war hehl roding, farsk, hkn stektes pa ett traspet 
wid elden, blef tjok och inflatus, war intet salt, den jag eij haller 
motte smaka. 
Y- den j:de war salt, torkat roding, hkn stekt pa spet smakade 
braf, den jag utwalde. 
De drucko sitt fisksod pa fisken, hkt jag eij haller kom uht 
med; war doch ett godt rad, et certe laudandus, similia enim solvuntur 
a similibus. 
Rhenones woro som skogen orakneliga, drifwas hem morgon 
och afiton att miolkas. Jag sag huru da de skulle kioras hem, och 
wille eij, pussades allenast hunden pa, hkn sprang dit pigan, som dem 
dref, pekte och hissade, hwar af de traffeligen radde straxt gofwo 
sig pa sides, och dit hon wille. Jag sag och huru, da de kiordes 
bort, (wadret war starkt ostan) drifwas de omkring, ty dit de wille, 
wille eij pigan, och dit hon wille, wille eij de; renarna gingo tillbakes, 
omkring, fram igen, hunden gerade 1 med henne. Mig sades, att 
renen altid will ga mott wadret, och da han dett far, springer han 
stadigt helt fort, menar sig fa kyla sig. Litet dar affter far jag se 
alia renarna sta bak ett hogt barg i skuggan, ty solen sken warmt, 
pa en snoplet, liksom compacti, ty da dett ar hett, ata de intet. 
Myggen woro och swara. 
Renen ar hjorten, for utan hornen, mycket lik, men inga foe- 
minae i hela sectionen hafwa horn mehr an renen. 
Rheno. 
Caput griseum, os albicat, nares obliqui, cauda brevis, Palm. ij 3 
obtusa, alba cum regione abscondita, oculorum regio nigricans. Pedes 
ad ungulas anteriores et posteriores albi, ita ut albedo totum pedem 
circumit; totum corpus griseum, alias dum crines erumpunt nigri, dum 
decidunt, albicant; crines non divelluntur, sed difranguntur facili negotio. 
Cornua foeminarum erecta, retrorsum leviter retrusa, unico vel altero 
ramo anterius prope basin instructa, apice saepe simplici, saepe 2fido. 
Cornua maris Pedes 2 l /2 saepe longi, apices ita distant, ut eadem men¬ 
sura eis intersit; varie ramosi, nunc pluribus, nunc paucioribus. 
Cornua qvotannis diffluunt, sc. Januario Tauri, mares circa diem 
sanctorum, focmina vere cum pepererunt; maris a Tauri vix figura 
differt: omnes pilosi, quae pilositas ante michaelis diffluit. Vidi in 
1 Gera (prov. Smal.) = kretsa omkring. 
