129 
Nar man troskat, tages ett stort ressel, hwar igenom reslas saden, 
agnar och ax, ja offta litet halm med. Detta torkas och males (:de 
formognare taga rent korn, andra i dehl korn och 2 dehlar agnar, 
andra 2 dehlar korn, I dehl agnar:). Miolet, sa malet, giors till degh 
med kalt watn, (:warmt gor siorare:) utan giast alr fermentation. 
Nar detta miohlet och watnet uti degh lange och wahl ar arbetat 
doch maste dett blifwa en loos degh, ty ar han hard, kan han eij 
hanteras. Detta sedan altes pa bordet. Af deghen tages till hwar 
kaka en god manipulus (:ingen skulle nagonsin kunna tro, att af sa 
litet degh skulle blifwa sa mycket brod:). Detta sedan bakas med 
handen, doch eij lyfftes, utan allenast klappas, makas med en smal 
spade, och eij kaflas; lags wal miohl till, till dett blifwer som ett perga- 
ment tunt. Sedan med en gresla, 1 ganska stor, wandes, da dett 
forst ar preckat pa ena sidan med en dar till giord precka, af en 
god manipulus pennarum remigum lagopi, perdicis etc.; da det wands, 
preckas pa andra sidan, sedan sats uti ugnen. En kaka allenast gar 
in uti ugnen hwar gang, och eij mehr; en maste stadigt sta och rora 
alr lyffta up kakan litet, att hon eij forbrannes alr tager eld, star 
och eijheller lang tijd pa, tils des hon ar bakad, da hon lags som 
en stenkaka ofwer en sangstielke alr annat, da hon pa bagge sidor 
faller neder, och de andra sedan ijamte, alliest skulle aldrig finnas 
nog rum att torka dem pa; sedan sticks den ena in under den andra 
uti en stor hoop och conserveras ad usum. 
Andra af tallbark baka, taga af tallarna, som aro stora och eij 
qwistuga, ty de qwistuga och unga aro mehr kadiga och betskare. 
Den understa barken nid wid rooten ar bast, doch maste den harda 
karten 2 alr fladen 3 wahl afrensas, hkt giomes offta till wintren. 
Forn han mals till miohl, lags han pa en sachta glodeld och brackes 
alr warmes litet, da han blifwer helt pipug och tiok, sedan males 
och bakas ut prius; haller batre i hop an korndegh, nastan som 
rogdegh, men brodet ar betsk. 
Missnebrdd. om waren fore bladen sia uht pa Dracontio: taga 
roten up, twatta henne helt wahl, torka henne i solen alr huset, 
rensa bort sma rotterna, torka sedan i ugnen, stampa som tallbark 
uti stampen (:stampen giord som en stam af stor tali, excavata, 
hog till midianen, hwar uti lags barken, och med spada stampas, 
som surkahl, till smat som arter alr gryn, luchtar sott och gott:), sedan 
mahles, miolet kokas med watn som en grott och rores, kokas sa 
1 Gressla (prov.) == brddspade. — 3 K&Tt (prov. Smal.) = ytterbark. s Fla de 
(prov.) = affladd bark. 
Linnceus, Iter Lapponicum. 
9 
