172 
andra b ad latus interius valvae. War valva hwit, fick han hwit paria, 
men mork alr rod, lik paria. 
I forsta upfinningstiden war denna flod fornamsta parlefisket, 
men nu ar mest uhtletad. Forst hon fans upp, sades, att man knapt 
kunne koma till botnen for snakor, men nu eij sa. 
Inga signa externa infallibilia gifwas om des halt, ty blifwa 
offta manga 1000 diffracte, forn en fines. Alia snakor dodas har 
igenom, hkt ar skada. Parior sittia undertijden pa skalet, under- 
tijden lossna de. Alia tijder om ahret finnas de. Offta af snakorna 
dimitteras. 
Curieux war hwad jag liar observerade, naml. en gadda, som 
hade en hehl andunge uti sig. Bonden sade sig hafwa funnit hela 
knipan i gaddor. 
27. Jag observerade att renarna ato gierna fraken (:Asche 
Lappis:), Eqvisetum, sedan dett war tort; honom ata de eij gierna, 
ty undrade jag pa lapparnes negligentia, som icke om somaren 
hosta fraken och renmossa, sasom bonden, att de nagot matte hafwa 
att tilltaga, da skare blifwer, och icke sa mista hehla sin egendom. 
Westerbotningarne och nybyggarne bruka for myggen smoria 
sig med kiara och fiskister alr annat fet, lagga uti ett horn och bara 
pa sidan, men detta bryr lappen sig eij om. 
Lapparne tugga i tobaks nod Radix Angelicae, att nagot starkt 
skall smaka i halsen. 
Lappqwinfolken bara sitt balte som manfolken, men da de aro 
hafwandes, hojes dett upp till naflen. 
I dag fant jag Ophrys minima 1 ibland Chamaemorum, da jag 
den plackade. 
Item Pingviculam minimam, 2 sed exaridis foliis, fructu maturo, 
cordiformi, emarginato, 2valv., iloc. waxer uti hwitmossa. 
Lappskatan, Rodfogel Wbotn., gvousack Lappis, ar snal, tager 
bort kiott och hwad hon ser, ar ej timid, referri potest ad Glan¬ 
dariam. 
Lapparnes klader aro aldrig fodrade, mehr an om wintren; 
lappen hafwer nast lifwet litet renkalfskin. 
Lappkladerna aro armarna eij inskurna pa, axlen slutar sig 
uhtforemed en kihl uhti, trojan har uhti sidornaper totam longitudinem 
skarf, och ar trojan litet widare, ju langre ned. Hon gar till mittpa 
benen, kragarna aro gemenligen bla med hwit tra. 
1 Listera coi'dat a (L.) R. Br. — 2 Pinguicula villosa L. 
