244 
hafvvet, som wid Torfiorden och annorstades. Pa ostra alr Swenska 
sidan ar den i bredden 20 alr 30 mihi, ty sielfwa Wasterbotn ar 
mast utstrack[t] aht ora maritima sinus Botnici och de floder, som 
dar uti ga neder, om hkt ait widlofftligare ar att se uti Mag. Israel 
Stecksenii wackra Disputation om Wbotn med sine Landsman. 
Alpes Fiellen sasom delning emallan bagge lappmarkena ar ater allenast 
ett eximis altitudinis mons, summus montium congestus, baccs Rubi 
instar, och ga langs aht hela Norlanden igenom fran soder till norr, 
dar de bdja sig mehr i oster aht ryska sidan, warandes till bredden 
12 a 20 mihlar, hka menas wara en med Lang-asen och taga sin 
forsta mindre sensibla begynnelse wid stockholm. conf. Rudb. iter 
p. 20. Dess fiell aro till skapnaden helt lika Alpes emallan Sveitz 
och italien, hwarfore jag och dem kallar Alpes Lapponicas. De aro 
till jordmonen ifran de omkring liggande deserta sa notabelt skilda 
som natten fran dagen, att man eij behofwer genom wissa reglor 
coarcera des grentzor. 
Pa dessa fiellryggar synes sallan alr aldrig nagon gron plats, besyn- 
nerl. mitt pa; har omkring en alr flere mihi emallan kan man fa se nagot 
grasten alr nagon bar flack med en swart forfrusin och steril jord. 
Prospectus Man bor ej lemna otalt den admirabla prospect af fiallen 
till de omkring liggande orter, for den admirabla hogd fiellen aga. 
Har emot ar Norbyknylen 1 . Medelpads hufwud eij annat an som en 
pygmsus mot hogsta jatte, fast an dett pa hogsta spitzen affecterar 
ett fiellachtigt wasende, med dett traden eij waxa hogt, och man 
af dett kan se sa langt ifran sig ofwer landet. 
Skulberget, Angermanlands under, eij heller ar mehr an viburna 
inter cypressos. Latus occidentale alp. norvegic. ar af langt hogre 
wasende, ty da man star har ofwan uppa de willa snbbergen, utan 
att kunna bakom sig se till minsta prick gront, och skodar under 
for fottren pa sig dett grona Norrige, som ligger emallan fiallroten 
och hafwet, presenteras dett helt gront och de hogsta traden i mig- 
nateur, sasom fingers langa. 
Montes alpini Hwad sielfwa bergen angar, som ordinaire fiellen elliest consti- 
tuera, sa ar deras form helt divers, i dett somliga ga i hogden spitzige, 
andra i langden, an hit an dit. 
Basin till dessa bergen ar sten, dock sallan ordinaira klippor, 
utan annor skifrig sten, gra (: som profwern ar:) alr ock offta swart, 
hwar ofwersta superficies af wattu rinnandet tortares och sonder- 
mals. Pa andra stallen ar och gemenl. hornsten, som nagot skifrig 
ar, till coleuren swartachtig, besynnerl. da han wat ar, hkn merendels 
