255 
co p 0 ei fraga de ej haller affter, jag kan ej saja sardeles behofwa, ej 
haller kunne nagon sadan sig hoos dem foda och uppehalla. 
Universelle medicamenta evacuantia som aderlatningar, vomitiver, Stimulantida 
purgationer, badstugor wetta de ej af. 
Aderlatningar hwarken behofwa de, ej heller kunna fordraga. Phlebotom. 
De Norske i finmarken talte om, hur lustigt deras missionarier (alr 
praster) fa trummorna fran lappen, da de hwarken med hoot, lac- 
kande alr formaning kunna persuadera honom att bekianna och 
framgifwa sin trumma. De sitta i fortroende med lappen, tils de fa 
armen bar, som latt sker och ar, da de i storsta hast, forn han wet 
ordet af, opna adren, hwaraf lappen blifwer sa forfarad att han ma 
doo, och straxt gar pa bekannelse. 
Vomitiver och purgationer behofwa de ej, som de hwarken ata Purgant, 
raehr alr proppa uti sig, an de nodwandigt till uppehalle behofwa, 
och altsa slippa med fors giora rechning for ofwer rattigheten snillade 
intradier. 
Badstuga, som finnen hwar dag betienar sig af, wett lappen ej 
hwad ar engang; ja han kan icke med annan badstuga an kiold 
drifwa bort loss pa sig, da han dem hafwer, an att han hanger kla- 
derna i wadret att frysa, tills de do och blifwa roda, da han sedan 
slar af dem med spod, men om somaren lagger dem i solen att 
krypa, och sedan draper, fast an los hoos lapparne aro rara nog. 
Medicamenter, som hoos lapparne alliest ordinairt brukas, aro: 
i. Moxa Lapponum, Toule Lapp. convenit cum aegyptiorum moxa Caustic. 
gossypii, Sinensium artemisia. For x \% seculum sedan wid pass kom 
till Europa fran china ett nytt medicament, Moxa kallat, som ali 
podager och gicht pa stunden stadnade, i dett af sama stycke 
togs en liten portion, lades dar warken stod, sattes eld pa att brinna 
af sielf, hkt Europa med admiration accepterade, men sa snart man 
fick wetta, att dett ej war annat an fiunet alr ullen af grabo, och 
dett giorde all sin efifect med brannande, war ingen, som dett mehr 
bruka wille, utan heldre bruka branjarn, som gjorde fort sin effect. 
Lapparnes ar till samma anda inrattat, och har warjt hoos dem 
1 bruk fran orakneliga tijder. Dett ar tunner, som tages uhr bibrken 
!n uti tradet, likt fnosk af svamp, dock ej af svamp, ty detta ar 
sielfwa tradet, som utan watska rutnat och blifwit segt, fins gemen- 
bg e n pa sodra sidan af tradet. 
Af detta tages ett stycke, giors rundt och stort, som en walsk 
ar ta alr stort hagel, lagges pa lemmen, dar warken ar starkast, sattes 
e *d pa, att dar ligga och afbrinna, som sker sa sachta, ja offta lagges 
tWa a 3 affter hwarandra, att dett sin efifect sa mycket batre wisa 
