X. 
ANNALES MUSEI NATIONALIS HUNGARICI. 
1912. 
A NAG-Y-KÜETÖSI BARNASZÉN-TERÜLET. 
Dr. Gaál IsTVÁN-tól. 
(Négy ábrával.) 
LE TERRITOIRE Dü LIGNITÉ DE NAGY-KÜRTÖS. 
Par le Dr. E. Gaál. 
(Avec 4 figures.) 
Nógrád vármegyének két vidékén fejtik hosszabb idő óta a harmad¬ 
korú barnaszenet: az egyik — minden esetre jóval jelentősebb — Salgó¬ 
tarjánba megye keleti szélén fekszik, míg vele átellenben a túlsó szélen 
Nagy-Kürtöst találjuk. Légvonalban mintegy 38 km távolság van csak 
közöttük, s így nem csoda, hogy bányász és laikus minduntalan szerves 
kapcsolatot, összefüggést keresett a két szénterület között, s még nem 
is oly rég a közbeeső egész terület bányászati objektum gyanánt szerepelt. 
Nagy-Kürtös a vármegye székhelyétől, Balassa-Gyarmattól 17 km-re 
északra, a Kürtöspatak völgyében fekszik, 193 m tengerszín fölötti 
magasságban. Határát — miként a tőle délre fekvő területet is — ala¬ 
csony dombok (260 m átlagos magassággal) borítják. Ez a szelíden 
hullámos, mioczén homokos üledék alkotta térszín azonban alig 5—10 
km-re északra és észak-nyugatra hirtelen megváltozik: a közeli Alsó- 
Fehérkút, Közép-Palojta, Kékkő, Alsó-Esztergály községek már az Osztroski 
hegység amfibolandezitének erupcziós övében vannak, s itt nemcsak 
egyes csúcsok, hanem a gerinczek is 500—600 m magasságig emelked¬ 
nek. A környék folyó- és csapadékvizei az Ipoly víztömegét gyarapítják. 
Az erupcziós és üledékes képződményeknek ez az érintkező vonala 
földtani tekintetben a legérdekesebb területek közé tartozik. Legismertebb 
pontja Felső-Esztergály, melynek geológiai viszonyairól az Osztroski 
hegység andezittufáiról írt dolgozatomban ( 6 ) már részletesen is meg¬ 
emlékeztem; s miután csak 7 km-re (É-ra) van a nagy-kürtösi szén¬ 
bányáktól, az adatok ezúttal is felhasználhatók. Csak az+ kell még előre- 
bocsátanom, hogy újabb kutatásaim alkalmával, — melyekről részben a 
Földtani Közlönyben (7), részben pedig a Bányászati és Kohászati 
Annales Mu r ei Nationales Hungarici X í 
