2 
Dl GAÁL ISTVÁN 
Lapokban ( 8 ) számoltam be, -— arról kellett meggyőződnöm, hogy miután 
eddig a hazai mioczénkorú rétegek nincsenek kritikailag átdolgozva, 
illetőleg összefoglalva, ezen a vidéken sem jelezhetjük kellő pontosság¬ 
gal és biztossággal az egyes szinteket. A területünkön föltárt legidősebb 
rétegösszletet tehát itt is csak régibb mioHénko rúnák nevezem, míg az 
első amübolos andezitkitörés utáni le¬ 
rakodásokat fiatalabb mioczénnek te¬ 
kintem. (Felső mioczénképződmények 
azonban eddig nincsenek itt kimutatva.) 
Felső-Esztergályon a «Takiarovo» 
vízmosásban látható föltárás alaprétege 
durva sárga homok és kavics, mely¬ 
ben elég gyakoriak a czápafogak. Ez 
a határozottan jellemzett régibb mio- 
czénréteg főként azért fontos itt, mert 
bár jelentéktelenebb kifejlődésben, de 
Nagy-Kürtösön is nagy valószínűséggel 
kimutatható. A Koch tanár munkájá¬ 
ban (5) fölsorolt nagy-kürtösi czápafogak 
ugyanis minden valószínűség szerint a 
Nagy-Kürtös és Felső-Esztergály közt 
fekvő Babka (402 m) déli lejtőiről szár¬ 
maznak, 1 miután az itt föltárt durva ho¬ 
mokkő egyezik meg petrograüailag leg¬ 
inkább az esztergályi üledékkel. Ma¬ 
gam ugyan itt sem akadtam czápa- 
fogakra, ezen a helyen azonban gyakori a faopál , ezt pedig Közép- 
Palojtán a régibb mioczén felső szintájában észleltem, másfelől pedig ez 
a két lelőhely csapásirányban s egyenlő magasságban is fekszik. 
A Koch tanártól meghatározott nagy-kürtösi fauna egyébként a 
következő : 
Carcharodon productus Ag. 
Otodus cf. apiculatus Ag. 
Oxyrhina xiphodon Noetl (igen gyakori). 
Oxyrhina leptodon Ag. (gyakori). 
Lamna (Odontaspis) ,contortidens Ag. (gyakori). 
Ugyanezt az Oxyrhinával jellemzett réteget Koch Tarnóczról is 
leírta, magam pedig Szakaikról mutattam ki. 
1 Sajnos, hogy gyűjtőjük, Lunacsek J. felső-esztergályi tanító a nagy-kürtösi 
lelőhelyet sehol sem jegyezte föl, s így most csak találgatásra vagyunk utalva. 
^ ■ HéM S^r Jr-. 
9 falo-ojr szénnyonurftkaJ 
1. ábra. A nagy-kürtösi szénterület 
átnézeti térképe. 
