A NAGY-KÜRTÖSI BARNASZÉN-TERÜLET. 
3 
A mily jellemző ez a kövületes durva homok- és kavicsréteg, épp 
oly feltűnő és jól fölismerhető a feküjében látható világos szürke, laza 
kvarczhomok is, mely itt-ott agyagos, másrészt pedig néhány kemény 
homokkő-pad is előfordul benne. S miután ez a laza homok a kürtösi 
széntelep fedüje, ezenkívül üveggyártási czólokra is alkalmasnak bizo¬ 
nyult, előfordulási viszonyait kissé közelebbről is megfigyeltem. 
A MESSA-pusztán levő homokbányában föltárt kvarczhomok ebben 
a nemben szinte típusosnak mondható, mert csak kevés iszapolható 
anyag keveredett hozzá. Száraz állapotban valóságos futóhomok, s így — 
egyes esetekben legalább — nagy veszélyt rejt magában az itteni szén- 
bányászatra nézve. Enyhítő csak az a körülmény, hogy a nagy-kürtösi 
szénterületen 10—60 cm vastagságú szénpala van a barnaszén közvetlen 
fedüjében, a mely a talajvíznek legalább egy részét fölfogja . 1 A szén 
fejtésekor pedig kedvező, hogy nyirkosán eléggé összeálló ez a kvarcz¬ 
homok. 
Eétegzést nem igen észlelhetünk a komplexus laza rétegeiben, s 
így csak a beágyazott 1—2 homokkőpadon mérhető a dűlés. A Messa- 
féle homokbánya fölötti homokkőpad ÉNy felé dűl 3—5 fokkal; meg 
kell azonban jegyeznem, hogy a dűlés foka nem állandó, valamint a 
feküben levő szénpala és barnaszéntelep dűlése sem. A csapásirány 
(ÉK—DNy) azonban megjelölhető, s mindenesetre érdekes, hogy ez alap¬ 
jában véve megegyezik az erupcziós öv itteni határvonalának irányával. 
A kvarczhomok-képződmény legnagyobb vastagságát, közepes szá¬ 
mítással 100—120 m-re becsülöm. Meg kell ugyan jegyeznem, hogy 
éppen ilyen természetű üledékek vastagsága változik leginkább, a mint 
azt magam is számos helyen észlelhettem. De annyi mindenesetre való¬ 
színűnek vehető, hogy Nagy-Kürtös vidékén — az erózió munkája foly¬ 
tán — a fölületen ma már csak utolsó foszlányait láthatjuk ennek a 
hajdan hatalmas méretű üledéknek. Ez a körülmény természetesen nagy 
ífontosságú a geológiai tájékozódás szempontjából, s nagyon kívánatos, 
hogy a föltevés helyét bizonyosság, tapasztalat foglalja el: ezt a régibb 
mioczénhomokot legalább két-három egymástól távol eső ponton át kell 
fúrni. Egyetlen mélyfúrásunk eddig a balassa-gyarmati, melynek adatai¬ 
ból Noszky Jenő kartársam, s a fúróvállalat 2 szívességéből a következő¬ 
ket közölhetem: 
1 Másrészt pedig a kvarczhomok fedüjében is vannak agyagos rétegek, s ezek 
:is visszatartják a csapadék egy részének beszivárgását. 
2 Lapp HENRiK-féle mélyfúró stb. r.-t., a mely Balassa-Gyarmat város meg¬ 
bízásából artézi vízre fúr a r. k. templom mellett (az Ipoly balpartján). 
