8 
Dï GAÁL ISTVÁN 
Ezeken kívül bryozoák, koraitok és foraminiferák is gyakoriak a 
tufában ; ez utóbbiak igen rossz megtartásúak, s csak a Nodosaria 
bacillum Defr. faj volt egyelőre meghatározható. 
A fauna érdekessége szembetűnő ; kétségtelen, hogy a részletes 
földolgozást is megérdemli. Ezen a helyen azonban csak futólag emelem 
ki azt, hogy topográfiái középhelyzetének megfelelően csakugyan egyesíti 
magában Felső-Esztergály és Közép-Palojta jellemvonásait. Az előbbinek 
nagyobb kagylói, echinodermája, szóval partövi faciese az utóbbi apróbb 
fajaival (Scaphoyoda, Nodosaria), illetőleg sublitorali» faciesével keve¬ 
redtek. Ez pedig megnehezíti a szint viszonylagos korának megállapítá¬ 
sát, mert hiszen legutóbb is (6, p. 285) kimutattam volt, hogy Közép- 
Palojtán két, külön idejű amfibolandezit-kitörés állapítható meg, s ezek 
közül az előbbi azonosítható az esztergályival. Kétségtelennek tartom 
azonban, hogy a kékkői tufát is az első kitörés anyagának kell tekin¬ 
tenünk, a mit az azonos durva petrografiai minőségen kívül a Közép- 
Palojtán föltűnő Pteropoda-í&j ok hiánya is támogat, a brecciának sztrati- 
grafiai helyzete pedig világosan bizonyít. 
Miután a kékkői tufa alatt is van egy csillámos laza homokréteg, 
a nagykürtösi tapese s homokot egyelőre ezzel kell azonosítanunk. A föl¬ 
tűnő — mintegy 50 m-t kitevő — szintkülönbséget pedig csakis vető¬ 
déssel lehet magyaráznunk. Erre különben még alább is visszatérek. 
Ezek után tekintsük meg közelebbről a nagykürtösi szénbányászatot. 1 
A nagykürtösi barnaszéntelepet a múlt század 40-es éveiben födözte 
föl Messa János. A fejtés a «Borbála» védnevű, 2 kettős bányamérték¬ 
ből álló (180,465 m 2 ) területen indult meg, míg az «Eva» védterület 
(4 kettős bányamérték) kiaknázása csak jóval később vette kezdetét. 
Az eddigi termelés adatai a következők : 
A) « Borbála » -bánya : 2 
1860 jan. 1-től 1880 decz. 31-ig termelt ... 189,000 q 
1903 « 1-től 1910 « 31-ig « . . „ 120,000 « 
Összesen 309,000 q 
B) «Ám»-bánya : 
1881 jan. 1-től 1910 decz. 31-ig termelt 453,000 q 
A nagykürtösi bányák összesen 762,000 q 
1 Megjegyzem, hogy az idevágó adatok összeállításában némi részben föl¬ 
használhattam Kaufmann Kamillo bányakapitány (1894), valamint Ulreich Jenő 
bányamérnök (1901) kéziratú szakvéleményeit is. A történelmi adatok szíves köz¬ 
léséért pedig Messa András úrnak mondok ezúttal is köszönetét. 
2 Ez a bányaüzem 1881 jan. 1-től 1902. év végéig szünetelt. 
