A NAGY-KÜRTÖSI BARNASZÉN-TERÜLET. 
9 
Az 51 esztendei termelés évi átlaga tehát 14,941 q. 1 
A mi pedig a szén minőségét illeti, makroszkopikusan vizsgálva 
nem mindenütt egyforma. Általában lignitszerű, de van jobb minőségű, 
fekete, itt-ott kagylósán törő is. Fedüje felé 0*5—1 m vastagságig egé¬ 
szen földessé mállott, feküje felé pedig több ponton bitumenes agyagot 
találunk. 
Chemiai elemzési adataink még a múlt század 60-as éveiből valók 
ugyan, de némileg mégis tájékoztatók. Silniczky és Algőver szerint 
(1, p. 8) Méhes Rezső és a bécsi cs. k. Földtani Intézet elemezték meg, 
a következő eredménynyel : 
Méhes E. Bécsi földt. intézet 
I. Szénmaradék _ „ , 53*30% — 
2. Hygroszkop. víz _ „„ „„ 12*77 « 
3. Éghető gázok „ . „ 31*22« 
4. Hamu .... _ „ A „ „ 2*91 « 
5. Kalória, „„ .. „„ 3717 
17*5—14*8% 
7*4—12*2 « 
3435—3763 
Ugyanezeket az elemzési adatokat közli Kalecsinszky is (4, p. 181). 
A szakértők véleményei eltértek abban a tekintetben, hogy vájjon 
egy vagy több széntelep van-e Nagy-Kürtösön? Bauer J. is két telepről 
szól (2, p. 160); szerinte a főtelep alatt 35 méternyire 2 m vastagságú 
második telep van. Erre nézve meg kell jegyeznem, hogy Bauer még 
nem ismerte azt a vetőt, mely az «Eva» -bánya szenét leveti, s így az 
I. számú fúrásban 27 m mélységben megütött széntelepet feküben levő¬ 
nek véli. 
Mint már föntebb is érintettem, a «Borbála» és «Eva» -bányák 
szene a kvarczhomok feküjében van. A fejtésre alkalmas, értékesíthető 
szén átlagos vastagsága 1*5 m. A szénképletet 0*1—0*6 m szénpala födi 
(3. ábra), ügy látszik azonban, hogy ez a réteg a kürtösi határban is 
ki-kiékiil. míg a szomszédos nagy-halomiban hiányzik. 2 A fedő kvarcz- 
homokon keresztül szivárgó vizek tehát nagy mértékben pusztítják a 
széntelepet. 
A feküben igen szívós szürke anyagot találunk, mely általában 
nem, vagy csak itt-ott (igen kis mértékben) duzzad. Ez a réteg állítólag 
50 m vastagságú. 
Az «Eva» bányaterület szenét eddig az «Isten áldás» altáró műve- 
1 Úgy látszik egyébként, liogy a termelés nagyobb hullámzást mutatott, mert 
pl. 'Kaufmann K. adata szerint 1893-ban csupán az Eva-bányából 36800 q-t fejtettek. 
2 Ez a körülmény pedig a széntelep vastagságára és minőségére is káros 
befolyáséi, másrészt pedig a fejtést is igen terhessé teszi. 
