A NAGY-KÜRTÖSI BARNASZÉN-TERÜLET. 13 
szakasza. Hogy ez is törésvonal, bizonyítja a jobb parton fekvő Bussa 
régibb mioczén barnaszene abban a szintmagasságban, amelyben a szem¬ 
ben fekvő Szakallon fiatalabb mioczénkövületeket gyűjtöttem. Ilyenformán 
a Kürtöspatak és az Ipoly közti terület régibb mioczénrög, mely azon¬ 
ban maga is szenvedett még kisebb vetődéseket. Ennek egyik bizonyí¬ 
téka az is, hogy míg Nagy-Halomtól K-re a szén feküje már fölszínre 
bukkant, még tovább K felé haladva Bussánál ismét megvan a széntelep 
az előbbinél mélyebb ponton. 
Igen valószínű továbbá, hogy az Ipolynak szécsény—balassagyar¬ 
mati szakasza is törésvonalat jelöl. Ezt részben a hirtelen, teljes 90°-os 
kanyarulat is sejteti. Ezenkívül pedig — a mint már egy ízben (8, p. 284) 
jeleztem is — az Ipoly jobb partján levő balassa-gyarmati szőlőhegyen 
(Fehérhegy) a kvarczhomokban egy agyagpadra bukkantam, mely telve 
van osztriga - és Anomya-héj&kkal, az Ipoly szintje fölött mintegy 30 m 
magasságban. A balassagyarmati artézi fúrásban pedig tetemes mélység¬ 
ben vannak ezek a rétegek, melyeket valószínűleg a felsőoligoczén köz¬ 
vetlen fedüjének kell tartanunk. 
Végül meg kell még jegyeznem, hogy a nagy-kürtösi «Borbála» - 
bánya viszonyaival nem foglalkozhattam behatóbban, mert nem volt 
módomban annak részletes bejárása. Értesüléseim szerint a szénbányá¬ 
szat különben is csak igen kis üzemben folyik ; a fejtőműveletek főké¬ 
pen K felé irányulnak. Kutató fúrásokat a Kassa-Somodi kőszénbánya 
r.-t. eszközölt itt ; ezekről azonban közelebbi adataim nincsenek. 
Azt már eddig is számos adat bizonyította, hogy a Nagy-Kürtös 
délkörétől K-re eső vidéken a fölszínhez közel nyomozható a barnaszén, 
így főképen a már többször említett Nagyhalomban, továbbá Erdőszele, 
Mikszáthfalva és Kürtös-Újfalu (Óvárhegy) határában. Kis-Halom és Kis- 
Zellő határában fölhagyott táróműveletek láthatók ; Óvár községben pedig 
hosszabb ideig üzemben is volt az «Amália»-bánya. 1 A Zsélyhez tartozó 
Hajdubércz egyik pinczéjében szénkibúvás látható stb. Ebből is kitűnik, 
hogy ezen a vidéken nagyobb kiterjedésű szénképződménynyel van dol¬ 
gunk, a mely a zsélyi Sósárfürdő mellett előforduló Ostrea- és Anomya - 
cserepek alapján a régibb mioczénszintbe tartozik, s így a nagykürtösi 
«Éva»-bánya széntelepével azonos. Ügy látszik azonban, hogy kedvezőt¬ 
len sztratigrafiai viszonyok következtében ennek a szénnek legnagyobb 
része már elpusztult, s így haszonnal ma nem bányászható. Az É-ra 
eső vidéken főként magasabb pontokon — előforduló szénképződ- 
1 Kalecsinszky munkájában (4, p. 186) az osztrák cs. kir. geol. intézet elem¬ 
zését is közli az Amália-bánya szenének. Eszerint az. egyik próbában 201 % víz, 
1*8% hamu volt, s kalóriája 4520. 
