AFRIKAI AZURITEK ÉS CERUSSITEK. 
531 
A két észlelt klimodóma egyaránt megmart felületű, de még ele¬ 
gendően tükröző. 
Legjobb lapjai a kristályoknak a hemipiramisok, s köztük első¬ 
sorban a (2.18.3) és a (221). 
A hajlásszögek eltérése a számítástól itt is feltűnő, a mint a kö¬ 
vetkező összeállításból látszik. 
mért *“ 
számított 
ca 
001.100 
= 87°38' 
87°36' 
arn 
100.110 
’= 40°32' 
40°20 1 /2 / 
ab 
100.010 
= 89°59' 
90°— 
cf 
001.011 
= 41°48' 
4i°20'30" 
cp 
001.021 
= 60°28' 
60°23'30" 
ca 
001.101 
— 44°40' 
44°45'55" 
001.107 
- 8°55' 
8 0 31V 2 ' 
001.4.0.19 
=. 12°16' 
12 0 27VV 
cl) 
001. Ï04 
= 14°30' 
14 0 49í/ 2 ' 
cF 
001.207 
= 16°49' 
16°40'2" 
c6 
001. Tol 
= 47°12' 
47°15' 
CT) 
001.302 
= 58°51' 
58°56'30" 
001.o03 
= 61°42' 
6l°43' 
001.704 
= 62°4l' 
62°58' 
CV 
001.201 
= 65°53' 
66°11'30" 
eh 
001.221 
= 68°4' 
68°12' 
mh 
110.221 
= 20°5' 
19°58'5" 
ce 
001.245 
= 39°48' 
39°43'26" 
cR 
001.241 
= 77°24 
77°24'42" 
Xc 
2.18.3.001 
tH 
O 
05 
!>• 
79°38'47" 
XX 
2.18.3,2.18. 
3 = 154°36 
154°32'28 l 
IV típus. 
E tipnst azok a zömök oszlopocskák képviselik, a melyek az egyik 
stufát alkotják, s a VI. tábla 5. ábráján vannak feltüntetve. 
A kristályok lapokban szegények, s legtöbbször csak a c és a vég¬ 
lapokból, a 6 hemidómából, az l klinodómából, az m prizmából és a 
h hemipiramisból állanak, eltekintve a rj és p alig észrevehető kicsiny 
lapjaitól. Volt azonban olyan kristályom is, a melyen az l mellett az 
f és p is ugyanoly mértékben fejlődött ki, s ezekkel egyidejűleg az m 
és p közt keskenyen tompítva az R, valamint igen apró lapocskával a 
1 is látható volt. 
A kristályok általában eléggé üdék, csupán a klinodóma-öv lapjai 
vannak néha egyenletesen homályosra maratva, elannyira, hogy alig 
tükröznek. Túlnyomó részük 1—2 cm hosszúság mellett majdnem 
ezeruzavastagságot ér el, de akadnak, nagy számmal mérésre alkalma- 
34* 
