532 
D- TOBORFFY ZOLTÁN 
sabb, 1 —2 mm-es apró egyének is. Gyakoriak a hipoparallel helyzet¬ 
ben csoportosult kristályokból alakult tuskók is. 
Az összes észlelt alakok száma e tipuson 13. Kimutattam a követ¬ 
kezőket : 
véglapok: c( 001 ), a( 100 ) 
prizma: m( 110 ) 
kiin odómák : /(023), /'(Oil), ^(021) 
ortohemidómák : <7 (101), 0( TOI), 37 (302), tBoi) 
hemipiramisok : // (221), jR(241), X (2.18.3). 
A felsoroltak között egyenletes, sima lap a c, a és m, habár ez 
utolsón néhány esetben függélyes irányú gyér rostozást tapasztaltam. 
A Q a szokástól eltérően nem rostozott, hanem vagy tükörsima- 
ságú, vagy pedig egyenletesen szemecskézett. A y és v, valamint a a is 
csak igen keskeny tompító szegélyek alakjában lépnek fel. 
A hemipiramisok között a h az állandó és jól kifejlett forma. 
A szimbólumok megállapítására szolgáló szögadatok közül legyen 
elég a következőket felsorolnom : 
mért 
számított 
ca 
001.100 
= 
87°38 
87°36' 
am 
100.110 
40°33' 
40 o 20V2' 
cm 
001.110 
: 
88°10' 
88°10'5' 
cl 
001.023 
= 
30°29' 
30°23'30" 
of 
001.011 
= 
41°27' 
41 o 20'30 , ' 
cp 
001.021 
60°23' 
60°23'30" 
ca 
001.101 
— 
44°45' 
44°45'55" 
C0 
001. Ï01 
47°26' 
47°15' 
crj 
001.302 
59°— 
58°56'30" 
cv 
001.201 
r= 
66°44 
66°11'30" 
eh 
001.221 
— 
68°— 
68°12' 
Meg kell végül jegyeznem, hogy e kristályok a többiekhez hasonlóan 
szintén cerussittal és malachittal társultak, a mely utóbbi pseudomorfo- 
zákat alakítva az azuritkristályok egy részét teljesen beburkolja. 
V. típus. 
A ( 00 1) szerint táblás kristályok részint önmagukban, részint pedig 
a többi típus kristályai között fordulnak elő. Némelyikük csak apró. 
majdnem pikkelyszerű, más részük egész 1 cm nagyságot is elér. Az 
átlagkristályok alakja megfelel a VI. tábla 6 . ábrájának, a melytől azon¬ 
ban jelentékeny eltéréseket is észlelhetünk úgy a táblák vastagságában, 
valamint abban is, hogy a lemezek egyik-másik irány, — rendesen egy 
prizmalap — szerint szétnyúlnak. 
