596 
Di JUGO VIC S LAJOS 
A kristályok meglehetősen nagyok ; a legkisebb 5 mm, míg a leg¬ 
nagyobb 11 mm. hexaeder élhosszal bír. 
A színük világos ibolyaszín, mely az egyik kristályon kissé felhős. 
Nem víz tiszták, inkább áttetszők. 
A mi a kifejlődésüket illeti, megjegyezhetem, hogy hexaederben 
vannak kristályosodva, más formát nem találtam rajtuk ; de megemlít¬ 
hetem, hogy az egyik kristályon a hexaeder csúcsai le vannak gömbö- 
lyödve, a mi esetleg az oktaéder jelenlétére utalhatna, de ez bizony¬ 
talan. A hexaeder-lapok általában érdesek és rajtok eróziós mélyedé¬ 
seket látni, melyek a hasadási irányokkal, tehát a lapok diagonálisaival 
párhuzamosan húzódnak. A fluorit kis szilánkját BuNSEN-lángba tar¬ 
tottam, az a lángot narancssárgára festette és spektroskoppal a Ca jel¬ 
lemző színképét mutatta. A F kimutatására pedig a fluorit kis darab¬ 
káját két üveglemez közé tömény kénsavba ágyaztam, majd hevítettem, 
mikor is HF fejlődött, mely az üveget megmarta. 
A fluorit eme föllépése a magyar Középhegységben immár a har¬ 
madik hely. Az első kettőt a hegység dunántúli részében, nevezetesen 
a Kis-Svábhegyen a felső-eocénkoru orbitoidás mészkőben találta 
dr. Wartha Yincze műegyetemi tanár ; 1 ezek víztiszták, vagy sárgák 
voltak. Ugyancsak Budán a Gellérthegyen az Erzsébethíd jobbparti 
feljárójának készítése alkalmával az ottan feltárt márgában talált 
dr. Schmidt Sándor szép lapdús fluorit-kristályokat, melyek már na¬ 
gyobb színváltozatban jelentek meg. 2 
A második lelőhely Nadap, hol az andezitben dr. Schafarzik 
Ferencz műegyetemi tanár fedezte fel. 3 4 
Yégre ez az általam felfedezett harmadik lelőhely a Középhegység 
dunáninneni részében fekszik. 
A mi a fluoritnak itt a mészkőben való jelenlétét illeti, képződése 
az itteni harmadkori juvenilis hőforrások tevékenységére vezethető vissza, 
mint azt dr. Schréter Zoltán 4 a budai hegyek hasonló képződményei¬ 
ről már kimutatta. Megjegyzem, hogy ugyanezen bányában a fluorit és 
calcit mellett a baryt is megtalálható, mely utóbbiak vizsgálata folya¬ 
matban van. 
Kedves kötelességet teljesítek, midőn dr. Krenner József egyetemi 
1 Bemutatta a Földtani Társulat 1884 decz. 3-iki ülésén. 
2 Bemutatta a Földtani Társulat 1900 jun. 6-iki ülésén. 
3 Dr. Schafarzik Ferencz : Ásványtani Közlemények. (Földtani Közlöny. 
XXXVIII. 1908. p. 540.) 
4 Dr. Schréter Zoltán : Harmadkori és Pleisztocén hévforrások tevékenysé¬ 
gének nyomai a Budai hegyekben. (Földtani Intézet évkönyve. XIX. p. 180.) 
