630 
SCHMIDT ANTAL 
középvonal mindkét oldalán. A hernyó-állapot áprilistól augusztus végéig, 
illetőleg szeptember elejéig, tehát körülbelül ötödfél hónapig tart. A teljes 
nagyságot elért hernyó a keresztül-kasul rágott rhizoma alatt laza föl¬ 
des szövedékben változik át bábbá. 
A vörhenyes barna báb (VII. tábla, 6. ábra) körülbelül 24 mm 
hosszú és 9 mm széles ; hátulsó végén két rövid, vékony tüskében vég¬ 
ződik és feljebb a töve felé még két vékonyabb tüske van rajta. 
A bábnyugvás szeptember elejétől október elejéig, tehát körülbelől 
egy hónapig (32—35 napig) tart. 
A lepke rendszerint a reggeli órákban búvik ki a bábból, még 
pedig október első napjaiban. 
A nőstény (VII. tábla, 7. ábra) többnyire felmászik egy fűszálra 
vagy valami más alacsony növény szárára s tojócsövét kitolva ekként 
készül elő a párzásra. A hímek reggel, a mint a nap lebocsátja első 
sugarait, úgy -7*9—9 óta tájban, kezdenek repülni s hullámosán szök- 
delő gyors ütemben ropd ősnek a tisztásokon vagy egyéb területeken, 
rendszerint nagyobb körökben visszatérve, miközben nem egyszer ma¬ 
gasan felemelkednek a levegőbe és magas fák koronáin át tűnnek el 
a figyelő szeme elől. Majd kutató útjokból visszatérnek, mígnem vala¬ 
mely hím szimatot kap. Ekkor a nőstény *kÖrül mindig kisebb és kisebb 
köröket ír le a levegőben, majd közvetétlenül fölötte, mind lassúbbá és 
lebegésszerűvé válik repülése, miközben hirtelen a nőstény mellett térem 
s nyomban már is kopulában van vele és szárnyait összecsapva nyu¬ 
godtan csüng fejjel lefelé a fűszálon. 
Ha a nőstény nem tolja ki tojócsövét, akkor a hímek meg sem 
találják, mert úgy látszik, hogy akkor az illatmirigyekből csak nagyon 
gyengén vagy egyáltalában nem árad ki az az illat, a melyet a hímek 
néha már messziről megéreznek. 
A lepkek nőstényeinek ez az illata, mint azt Petersen kimutatta, 
az illatmirigyek (glandulae odoriferae) váladékától ered. E mirigyek 
nyílásai a petevezeték végén vannak, s a mikor a nőstény tojócsövét 
kitolja és mozgatja, egyúttal a petevezeték vége is kitolódik s a miri¬ 
gyek váladéka köz vetetlenül a szabadban párologhat el. 
Továbbá azt is tapasztaltuk, hogy a hímek először mindig a fris¬ 
sen, még aznap kelt nőstényeket termékenyítették meg. Ez könnyen ért¬ 
hető, mert ezeknek az illata a legintenzivebb. Erre vonatkozólag kísér¬ 
leteztünk is. Egyszerre , kitettünk néhány különböző időben kikelt nős¬ 
tényt és mindannyiszor beigazolódott ez a tapasztalati tény. 
A párok rendesen egy óráig, ritkán valamivel tovább (egy meg¬ 
figyelt esetben másfél óráig) maradnak kopulában. Ekkor már, úgy 
11 óra tájban erősebben tűz a nap s a nőstény nyugtalankodni kezd 
