HEMATIT AZ ARANYI-HEGYRŐL ÉS DÉVÁRÓL. 
265 
voltak láthatók, de jó fényük mellett is tükrözésük oly gyönge volt, hogy 
közelítően sem mérhettem. 
A harmadik typnst képviselik élesen kifejlett, rendkívül fényeslapú 
kristálykák abból a sárgás pistaciazöld augit-zárványból, a melyet már 
szabadon találtam. A némiképen palás szerkezetű zárványok fő tömege 
egy világoszöld augit, a melynek szemcséi és rosszul kifejlett apró 
kristálykái tömöttebb és lazább összefüggésben rétegesen váltakoznak, 
köztük pedig keskeny üregek húzódnak. A példányok lazább részei 
könnyen morzsolódnak, a miközben apró kristálykák hullanak le róluk. 
A hematit a tömöttebb részeken szemcsésen behintve, az üregek¬ 
ben pedig vékonytáblás víztiszta vagy fehér anorthittal ülnek az apró 
kristálykái, melyek néha az anorthitra is rátelepedtek. A kristálykák 
kicsinyek (0*3— 0*8 mm.), fényes lapjaikon a rostozás nyoma sem lát¬ 
ható ; többnyire rhomboéderesek ( 8 . ábra), ritkábban vastagtáblásak 
(9. ábra). Az uralkodó alakon és a kisebb vagy nagyobb véglapon kívül 
a többi alak egészen alárendelt; 37 {Olii] és 1014} rhomboédereket 
csak a harmadik typus kristályain figyeltem meg, a mely utóbbi alak 
új a vulkáni eredetű hematiton. 
A megfigyelt kombinácziók ezek : 
r, c, a II. typus 
r, c, e II. és III. typus 
c, r, e II. typus 
r, c, e, a II. typus 
c, r, e, a II. typus 
c, (j ., a , r I. typus 
c, (X , r, a I. typus 
r, c, e, u III. typus 
c, r, u, e III. typus 
r, c, e, u , rj III. typus 
r, c, u, e, rj III. typus 
r, c, e, u, a III. typus 
A dévai hematit ugyanabból a rézbányából 1 való, a hol a szép, 
kristályodott pyrit 2 is előfordult. A hematitot először Koch A . 3 említi és 
egyúttal az egyéb társásványok paragenesisét is megadja ; ebből a köz¬ 
leményből tudjuk, hogy a hematit kristályai leginkább calcittal fordul¬ 
nak elő, alakjai pedig c{ 000 l}, r{lOll} es a{lll 0 }. 
A hematit az andesit hasadékain és ezek közelében a kőzetben is 
előfordul; kristályai ' táblásak vagy sötétvörös színnel áttetsző, egészen 
vékony lemezek. A hematit-táblácskák vaskos chalkopyrit és fehér telér- 
kvarcz üregeiben is ülnek kvarczkristályok közt. A hematit a legelső 
képződményekhez tartozik, némely táblácskát a pyrit csaknem egészen 
1 Gaál I. : A dévai rézbánya. Bányász, és Kohász. Lapok. 1808. XL VI. 
köt. 689. 1. 
2 Maros J. : Pyrit Déváról. Földt. Közlöny. 1908. XXXVIII. köt. 189. 1. 
3 Koch A. : A dévai trachytban előforduló érczek kitöltése. Értesítő a «Kolozs¬ 
vári orvos-természettud. Társulat» 1878 október 25-én tartott szaküléséről. III. köt. 
21—22. 1. Orvos-természettud. Értesítő. 1884. VI. köt. 9. évf. 281. 1. 
