KRISTÁLYTANI TANULMÁNYOK. 
305 
Mért 
Számított 
kr. 
n 
q q' 
5167 
5167 
57°25' 
57°23' 
2 
7 
q qv 
5167 
6Ï57 
10°56' 
11° 1' 
2 
4 
q r 
5167 
10Î1 
8°50' 
8°46' 
3 
15 
TC e 
1123 
01 Ï2 
14°24' 
14°19'36" 
5 
12 
71 V 
1123 
IOTI 
Ál 
O 
CO 
sq 
23° 7'54" 
5 
8 
fe 
0221 : 
: 01Ï2 
36°36' 
36°51'46" 
2 
4 
f « 
0221 
: 4483 
27°20' 
27°15'46" 
2 
7 
E E' 
4156 : 
: 4516 
53°54' 
54° 7' 
5 
8 
E r 
4156 : 
: IOTI 
o 
o 
00 
o 
eq 
o 
O 
5 
7 
E e 
4156 : 
: 0lT2 
26°56' 
27° 3'26" 
5 
6 
7.2.9.11 : 
: 7.9.2. 
,11 
51°58' 
51°59' 5" 
3 
4 
7.2.9.11 : 
: 9.2.7. 
11 
14°28' 
14°23' 
2 
3 
7.2.9.11 
: 01Ï2 
25°44' 
25°59'32" 
3 
6 
f 
7.2.9.11 
: IOTI 
00 
co 
o 
11°27'57" 
3 
7 
a a' 
1120 
: 2ÏÏ0 
59°58' 
60° 0' 
3 
4 
V a 
2131 
: 1120 
23°28' 
23°30'43" 
3 
14 
a a 
1120 
: 4483 
23°36' 
23°42' 
2 
4 
II. BÓKAHEGYI CALCITOK. 
Az 1911. év őszén a pestmegyei Üröm község határában a Bóka¬ 
hegy tövében levő agyagbányában szép ealcit-kristályokat gyűjtöttem, 
melyek mellett szép gipszek is voltak kifejlődve. A calcit és a gipsz 
az agyagban levő homokkő-darabokon ülnek. 
Keletkezésükre nézve a gipsz a fiatalabb, mert ennek kristályai a 
calciton találhatók. A gipsz-kristályok gyakran 1 cm nagyok. A legtöbb 
színtelen ; de vannak szennyes-sárgák is, melyek azonban erősen meg¬ 
martak. A kristályok az m = 110, 5 = 010 és Z = 111 kombináczióját 
mntatj ák. 
A gipsz-kristályok mellett vagy azok alatt ülnek a calcit-kristályok. 
Ezek 3—B mm nagyok, rendesen színtelenek és nem átlátszók. 
A megvizsgált bét kristályon a következő öt formát állapítottam 
meg : 
e — 01Ï2 = —7*B 
e = Olii = —R 
<p : 0554 = 5 /4>R 
M = 4041 = 4 R 
V = 2131 = B3 
Az uralkodó forma az e = 01Ï2 negativ rhomboéder. A lapjai erősen 
rostosak az alaprhomboéder éleivel párhuzamosan ; e rostok néha mély 
barázdákká válnak. 
Annales Musei Nationalis Hungarici. X. 
20 
