106 
DF FRANZENAU ÁGOSTON 
a legnagyobb lapú, a mellett igen sima s így kitünően tükröző. A {012j 
az I-el jelölt kristályon igen apró, a másiknál csíkformájú lappal van 
kifejlődve. Helyzete több rajta átvonuló öv által teljesen biztosítva van. 
Ugyanezen megjegyzések vonatkoztathatók a brachydomák harmadikára, 
az előbbinél valamivel nagyobb lapú {013}-ra is. 
A fősorhoz tartozó pyramisok között az {114} alak az I-el jelölt 
kristálynál nagy és erősen tükröző, a II-vei jelöltnél keskeny lapú. A leg¬ 
nagyobb tetőző lapokból valók az {'113}-hez tartozók, melyek közül egy- 
némelyik a vízszintes éllel párhuzamosan rostos. A rostok nélküli lapok 
igen fényesek. Az {111} alappyramis lapjai az I-el jelölt egyénnél kicsi¬ 
nyek, a II-vel jelöltnél kettő nagy, kettő kicsiny. Valamennyi azonban kitü¬ 
nően tükrözik. 
Az ezeken kívül észlelt alakok mind brachypyramisok. 
Ezekből a {234} a II-vel jelölt egyénen keskeny lappal jelenik meg, 
a (111) és (012) lapok által képezett élt párhuzamosan tompítva. A hely¬ 
zete az [113:012] övben és az (113): (234) mért szög teljesen biztosítja 
előfordulását. 
Az említett övben a kristályon fekszik még a {4.7.10) pyramis két 
keskeny lapja is. Az alak biztosítására helyzete az övben és az (113):-(4.7.10) 
mért adat volt irányadó. 
Négy keskeny lappal kifejlődve találtam az I-el jelölt kristályon az 
{124} alakot. A lapok nem teljesen simák. Fekvése az [113:011] övben 
és a (011): (124) szög nagysága voltak az előfordulását biztosító adatok. 
Az {122} alak, mind a két kristályon nagy, de kissé domború lapok¬ 
kal van kifejlődve. Helyzetét az [100:011] és [010:102] övék megálla¬ 
pítják. 
A II-vel jelölt kristályon az [113:012] övben fekszik a két csík¬ 
formájú lappal kialakult {137} alak. Az említett öv és a megmért (113): (137) 
szög járultak a megállapításához. 
A két kristály közös alakjai közzé tartozik az {133} keskeny lapú 
forma. Meghatározására szolgált fekvésének felismerésére az [111:011) 
és [010:113] övékben. 
Keskeny csíkformájú lappal megjelenik az I-vel jelölt kristályon 
négy esetben, a II-vel jelölten egy esetben az {146} piramis, mely egy¬ 
részt a [102:012], másrészt az [102:011] övékben fekszik. 
Az I-el jelölt egyénen négy, a II-vel jelölten egy lappal előfordul 
az {1.12.14} alak. A lapok igen keskenyek. Az alak positióját meghatá¬ 
rozza fekvése az [102 :011] övben és a mért (011) : (1.12.14) szög. 
A következő összeállításban a két kristályon mért és SzÉcsKAY-tól 
megállapított tengelyarányra vonatkozó számított hajlásokat, a mért élek 
számának (n) megjelölésével közlöm : 
