HÁROM ÚJ FOSSILIS PEZSMACZICZKÁNY. 
131 
belső harmadik a belső másodikkal két hegyesszögű háromszöget zárnak 
be ; a csúcspontok között két háromszögalakú zománczgödör látható. 
A fog trapezoid-alakú s a gumókat összekötő zománczbordák dűlt M 
(vagy W) alakot mutatnak. A gumók hegye ép, koptatás minden nyoma 
nélkül való. Az m í legnagyobb hosszúsága (belül) 2*6 mm, legnagyobb 
szélessége (hátul) 1*9 mm. 
Az m s kívül két gumót visel, melyek közül a mellső jóval hosz- 
szabb, mint a hátulsó. Belül négy határozott gumó van s azonkívül a 
korona mellső részén kis kiugrás látható, melylyel ez a fog szorosan 
az előtte való m ± hátulsó kis csücskéhez illeszkedik. A belső gumók 
közül szintén a második a leghosszabb. Felülről nézve, a rágófelület 
•éppen olyan, mint az m^en, azzal a különbséggel, hogy elülső része 
ugyanolyan széles, mint a hátulsó. A gumók teljesen épek, koptatottság 
nyomai nélkül valók. Az legnagyobb hosszúsága (belül) 2*4 mm, 
legnagyobb szélessége 1*8 mm. 
Az m s kívül két-, belül háromhegyű ; a belső gumókhoz elől kis 
kiszögellés járul, melylyel a fog az előtte levő m a hátulsó negyedik 
gumójához illeszkedik. A külső gumók közül az elülső, a belsők közül 
a középső a legmagasabbak. A fog rágófelülete ugyanolyan, mint az 
előttevalóké, azzal a különbséggel, hogy elülső része valamivel szélesebb, 
mint a hátulsó. Legnagyobb hosszúsága (belül) 2*0 mm, legnagyobb 
szélessége (elől.) 1*3 mm. 
Termőhelye : Somlyóhegy, Püspökfürdő mellett (Biharmegye), a hol 
preglacziális vörösagyagos, homokos csontbrecciából került elő. 
Ez a faj, az állkapocs és a fogazat gyengédebb alkotását tekintve, 
sokkal közelebb áll a G. pyrenaicus-hoz, mint a D. moschetta- hoz, 
mely utóbbitól annyira eltér, hogy azzal összehasonlítanunk sem szük¬ 
séges. A G. pyrenaicus-iól (VII. tábla, 1 a—d ábra), a melylyel talán 
közelebbi származástani kapcsolatban áll, főként koronanyújtványának 
és utolsó előzápfogának eltérő szabása révén jól megkülönböztethető. 
A koronanyújtvány ugyanis a G. pyrenaicus-on előfelé irányul és fel¬ 
felé rendkívül elkeskenyedik ; a G. Semseyi- n ellenben tőben sokkal 
szélesebb, nem keskenyedik el annyira és kissé hátrafelé irányul. A G. 
pyrenaicus utolsó előzápfogán (pmj az elülső mellékcsücsök és a talon¬ 
szerű párkány csak nyomokban vannak meg, míg a G. Semseyi- n ezek 
nemcsak, hogy erőteljes fejlettségűek, hanem még egy teljesen különálló 
belső mellékgumó is van, melynek sem a G. pyrenaicus-on, sem a 
többi fajokon nyoma nincs. Egyéb eltérések közül megemlíthetem, hogy 
a G. Semseyi-n a proc. condyloideus bütyke kissé szélesebb (2*4 mm), 
mint a G. pyrenaicus-on (2*1—2*3 mm), az állkapocs az utolsó zápfog 
mögött magasabb (3*4 mm, G. pyrenaicus 3*0—3*1 mm), a koronanyújtvány 
9 * 
