132 
Dl BOEMO S TIVADAB 
elülső töve és a bütyöknyujtvány alatt vett méret kisebb (4—6 mm,. 
G. pyrenaicus 4*8 mm) ; a foramen mentale nagyobb és mélyebb, az áll¬ 
kapocs a két utolsó zápfog alatt íveltebb. 
Nagyságra nézve egyébként a G. Semseyi közel akkora lehetett, 
mint a G. pyrenaicus, melynél előzápfogának bonyolultabb szabása 
miatt és az aránylag magas kort figyelembe véve, feltétlenül ősibb for¬ 
mát képvisel. A kettő között esetleg fennálló származástani kapcsolat 
azonban csak gazdagabb vizsgálati anyag segítségével lenne biztosan 
kimutatható. 
A püspökfürdői pézsmacziczkányt mindenkor kegyes jóakaróm s a 
magyar tudomány bőkezű és nagyérdemű pártfogója, Semsey Andob dr. 
úr tiszteletére Galemys Semseyi- nek nevezem el. 
Galemys hungaricus n. sp. 
(VII. tábla, 2 a — b és 3 a — e ábra.) 
A vizsgálat anyaga : 1. jobboldali alsó állkapocs töredéke négy fog¬ 
gal (pm % — m 3 ) ; 2. jobboldali alsó állkapocs töredéke két foggal 
3. jobboldali alsó állkapocs töredéke két foggal ; 4. jobboldali 
alsó állkapocs töredéke egy foggal (mj; 5. jobboldali alsó állkapocs 
hátulsó része fogak nélkül ; 6 . baloldali alsó állkapocs töredéke két fog¬ 
gal (pm^mj ; 7. baloldali alsó állkapocs töredéke 3 foggal (pm & — prnj. 
Valamennyi a m. kir. földtani intézet tulajdona. 
A rendelkezésemre álló anyagot 1910-ben a fehérmegyei Polgárdi- 
ban, pannoniai(pontusi)-korbeli 1 barlang-üreg kitöltésből gyűjtöttem. 
Mint fentebb említettem, erre vonatkozó előzetes jelentésemben erről az 
állatról még nem tettem említést. Ennek az az oka, hogy ezeken a 
maradványokon csak később ismertem fel a pézsmacziczkányok bélyegeit. 
A polgárdi-faj meglévő maradványai, melyek az állat alsó fogsoráról 
kielégítő képet adnak, kivétel nélkül alsó állkapocs-töredékek ; a kopo- 
1 Fentebb idézett előzetes jelentésemben a polgárdi faunát a plioczén idő¬ 
szakból származónak jeleztem. Minthogy ennek a faunának legjellemzőbb tagjai a 
Hipparion és a Gazella (brevicornis) s azonkívül Dmoífoermm-maradványok is. 
kerültek elő innen, a polgárdi állattársaság pannoniai(pontusi) kora aligha szenved¬ 
het kétséget. Ámde újabban a szakkörökben mindinkább tért hódít az a fölfogás,, 
mely a pannoniai emeletet a felső-mioczénbe sorozza s az alsó-plioczén sorát a 
levantei emelettel nyitja meg. E szerint tehát voltaképpen a polgárdi fauna is 
felső mioczé n-korú ; minthogy azonban tanulmányozása még javában folyik, 
nem akarok a kor tekintetében végleges állást foglalni, hanem csak utalok Schréter 
Zoltán dr. idevágó tanulmányára («A magyarországi szarmata rétegek rétegtani 
helyzete» Koch-Emlékkönyv, 127. 1. Budapest, 1912), a ki ezzel a kérdéssel más. 
oldalról tüzetesen foglalkozott s arról összefoglaló képet nyújtott. 
