ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
259 
szögértékek még egy és ugyanazon kristályon is ingadoztak ; a mérések 
után a lapok majd x{850}, majd ${220} pentagondodekaéderhez tartoz¬ 
nának, az elsőt már felvettem a dognácskai pyrit alakjai közé. 1 
Mérés : n. kr. Számítás : 
x : a = (850) : (100) = 31°51'—32°1' 5 4 32 o 0 1 /4' 
A nagyobb eltéréseknél a mért hajtások többnyire 30'-czel is na¬ 
gyobbak a számítottnál, t. i. 32°20'—32°56' közt ingadoznak. Más 
lapok hajtása még a 33°-ot is meghaladja és inkább közeledik ${320} 
értékeihez, a melylyel csak egy mérés egyezett jól, míg a többi élen 
nyert szög 10'—40'-czel kisebb volt, ú. m. 33°0'—33°31'. 
Mérés : n. kr. Számítás : 
g : a = (320) : (100) = 33°39' 1 1 .33°41V* 
Ezek után ezt az alakot csak a valószínűek közé sorolhatom ; meg¬ 
említem még, hogy a megfelelő negativ alak g' {320} különösen az 
oktaéderes kristályokon nem oly ritka, jól mérhető lapjai többször na¬ 
gyobbak is voltak. 2 
Mérésekkel még két negatív alakot állapítottam meg, a melyek a 
pyri tre újak volnának; tekintve azonban kifejlődésük módját és lapjaik 
felületének minőségét, nem vehetők véglegeseknek. *{13.14.0} keskeny, 
csíkalakú lapocskák A'{l0.11.0) mellett, vagy <á{ 110} lapjain $'{230} 
közelében a rostozást okozzák; a tükrözés elég jó volt. 
Mérés n. kr. Számítás : 
(13.14.0) : (010) = 42°37'—42°57' 7 6 42°53 3 A' 
A *{6.10.5} három kristályon kissé egyenetlen rostos lapokkal, 
egy másik kristályon pedig n{211} lapjainak rostozását idézte elő. Az 
alak lapjai [021 : 100 = 012] övékben p{22l} és n{l2l} közt fekszenek 
és velük sűrűn oscillálnak. 
Mérés : n. kr. Számítás : 
(5.6.10) : (102) = 28°13'—28°24' 5 4 28°13' 
Az oktaéderes kristályokon az ikositetraéderek sorához csatlakozik 
még ß {322} egy viczinálisa; lapjai jól tükröző, keskeny csíkok, vagy az : 
oktaéder lapjain megjelenő és azokkal oscilláló rostok. A mérések inga¬ 
dozók és a számított hajtásoktól 10'—40'-czel kisebbek, tulajdonképen 
{59.40.40} viczinális alak hajlásához állanak közelebb. 
1 Földtani Közlöny: 1910. XL. köt. 550. 1. 
2 Földtani Közlöny. 1910. XL. köt. 555. 1. 
V ' j 
17* 
