ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYE ív. 
261 
2. Galenit Nagyágról. 
A galenit Nagyágon elég közönséges, 1 jól kifejlett kristályai azon¬ 
ban ritkábbak ; 2 már Ackner 3 említi, hogy a Csetrás-hegységben a 
Lipót-táróból olykor szép kristályok fordultak elő. Beüss 4 egy meg¬ 
támadott, részben pseudomorphisált, nagy galenit kristályt írt le Erdély¬ 
ből közelebbi lelethely nélkül. 
A gyűjtött kézipéldányokon a galenitkristályok 1—-1 Va cm nagyok, 
alakjaik o {111} és a{l00} egyensúlyban fejlettek ki; a felületük fény¬ 
telen, megtámadott, de belsejük ép, mint azt a fényes és síma hasadási 
lapokon láthatni. A kisérő ásványok pyrit, e {210] és a {100} apró kom- 
bináczióiban, vörösbarna sphahrit , chcdkopyrit, dolomit és haryt ; a két 
utóbbi ásvány mint későbbi képződés rakódott a galenitra és chalko- 
pyritre. A dolomit nyeregalakúan görbült rhomboéderei fehérek vagy 
barnás sárgák; a barytnak rhombos táblácskái Va —17a mm nagyok, 
alakjai c{00l}, m{llOj, 2 ; {111}, ritkábban még b (OK)} és d{ 102}. 
A galenit a József-bánya 61-ik ölszintjén a «Longin»-éren for¬ 
dult elő. 
3. Calcit Dognácskáról. 
A kis kézipéldány a Márkus-bányából, a Magdalena-Alfréd ércz- 
tömzsről való, az új áttörésből, a melyet Dognácska felé hajtanak. 
A calcit a szürkésfehér kristályos mészkő egy üregében képződött, a 
melynek közelében a mészkő még néhány kvarczkristályt is zár magába. 
A calcit kissé sárgás, félig átlátszó kristályai e {01Ë2} és m {lOTO} 
alakok kombinácziói, a rhomboéder lapjai elég simák, fényesek, míg az 
oszlopéi egyenetlenek. A 3—4 mm nagy, rövidoszlopos vagy rhomboé- 
deres kristálykák párhuzamos összenövésben torony módjára csoportosul¬ 
nak egymás mellé, az alsó kristálykák többnyire nagyobbak, mint 
a felsők. 
4. Pyrit Kapnikbányáról. 
Kapnikbánya ércztelérein a pyrit gyakori, de szépen kifejlett és 
soklapú kristályai ritkábbak. A kristályok csaknem mindig erősen ros- 
tozott vagy barázdált lapú pentagondodekaéderek, a kombinácziók egy- 
1 Inkey B. : Nagyág földtani és bányász, viszonyai. Budapest, 1885. 81. 1. 
2 B. von Cotta und E. von Fellenberg : Die Erzlagerstätten Ungarns und 
Siebenbürgens. Freiberg, 1862. 174. 1. 
3 M. J. Ackner : Mineralogie Siebenbürgens. 1855. 292. 1. 
4 Sitzungsber. d. Wiener Akad. 1853. X. köt. 63. 1. 
