262 
ZIMÁNYI KÁROLY 
szerűek, csak Zepharovich 1 említ Ferber írásbeli közlése nyomán egy 
soklapú kombinácziót. 
Néhány év előtt az alsó bányaosztályhoz tartozó «Erczpatak» 
telérről hexaéderes kristályokat gyűjtöttem. A pyrithexaéderek sárgás 
dolomittal kvarczon ülnek, nagyságuk 2—3 mm és 1—2 cm közt vál¬ 
tozik, némelyek lapjai élénk vörös és zöld színűre futtatottak. Az egy¬ 
szerű hexaédereken kívül vannak, a melyeknek éleit e {210} keskeny 
lapjai tompítják és a trigonális csúcsok körül még 211} és t{ 421} 
fényes lapocskái csoportosulnak. A kombináczió hasonló ahhoz, a milyet 
Struever 2 Elba szigetéről és Brossoról ismertetett. Tökéletesen sírnák 
o {111} és w {21l}, ellenben rostozottak a { 100} és c{210}, az előbbinél 
a pentagondodekaéder, az utóbbinál a dyakisdodekaéder lapocskáitól, a 
mely utóbbinak némely szélesebb lapja szintén rostos [e : t] élekkel 
párhuzamosan. 
Három kristályon mért szögek középértékei a következők. 
Mérés : 
n. 
Számítás 
e:a = (210) 
(100) 
= 26°26' 
8 
26°34' 
: t - 
(421) 
= 12 33 
6 
12 36 1 /* 
t: t = (421) 
(214) 
= 48 3 
1 
48 II 1 /* 
: o = 
(111) 
= 28 2 
2 
28 6 1 '2 
a :n = (100) 
(211) 
= 35 13 
3 
35 15 3 > 
: o = 
(111) 
= 54 37 
4 
54 44 
5. Pyrit Nagybányáról. 
A nagybányai Kereszthegyről a pyrit aranytartalmú lévén, fontos 
zúzóércz ; a teléreken vaskosan vagy kristályodottan található, ritkábban 
szép, egyszerű kristályai o {ill} és a{l00} alakokkal kvarczon vagy 
amethysten fordulnak elő. 3 
Megvizsgált példányaim egyikén vaskos pyrit üregeiben víztiszta 
kvarczkristályokkal ültek a 3 — 5 mm nagy pentagondodekaederek c{21ü}, 
alárendelten <x{l00); lapjaik fényesek, de lapismétlődésektől rovátkol¬ 
tak. Hasonló kombinácziók kisérik a szép bournonitot is. 4 
1 Y. V. Zepharovich : Mineralog. Lexikon etc. Wien, 1873. II. köt. 253. 1. 
2 Memorie della Reale Accad. delle Se. di Torino. 1869. (Ser. II.) Tom. XXVI. 
Táv. IV., fig. 70. 
3 C. A. Zipser : Topogr. mineralog. Handbuch von Ungarn. Oedenburg, 1817. 
261. 1. — B. von Cotta und E. von Fellenberg : Die Erzlagerstätten Ungarns etc. 
Freiberg, 1862. 147. és 196. 1. — V. von Zepharovich : Mineralog. Lexikon. Wien, 
1859—1873. I. köt. 336. és II. köt. 253.1. — Szellemy G. : Nagybánya és vidékének 
fémbányászata. Nagybánya, 1894. 94. 1. 
4 Természetrajzi Füzetek, 1891. XIV. köt. 126. 1. 
