ÁSVÁNYTANI KÖZLEMÉNYEK. 
263 
Nagyobb telérüregekből valók a hexaéderes pyritek, a melyeknek 
kristályai (5—10 mm) ugyancsak vaskos érczen ülnek csoportosan. 
Uralkodik a {100}, az oktaéder kicsi és a pentagon-tizenkettős keskeny 
lapjai jó fényűek, ellenben a hexaéderlapok egyenetlen felületűek, ke- 
vésbbé fényesek, a mit még fokoz az, hogy apró és kissé kiemelkedő 
kristálykák hypoparallel állásban, vagy egészen rendetlenül nőttek a fő 
egyénekre. 
6. Pyrit Lucziabányáról. 
A Rimamurány-Salgótarjáni vasmű részvénytársaság 1893 óta 
Abauj-Torna vármegyében a Borzó-patak völgyében fekvő Lucziabányán 
rendszeresen bányásztát pátvaskőre ; a vasércznek telepei chloritos steatit- 
palában fekszenek. A régi időkben a barna vaskő kibúvásait követve, 
csak réz- és ezüstérczekre, továbbá a barna vaskőre bányásztak. 
A pátvaskőben helyenkint vaskos chcilkopyrit , pyrit és kvarcz 
található; az üregekben oszlopos kvarczkristályok is vannak m{lOlO}, 
r {lOll} és z {0111} alakokkal, a melyekkel néha még a trigonális pyramis 
is kifejlett. Ezeken kívül még kristályodott bournonit, tetraedrit, kevés 
vörösesbarna sphalerit és az antimonithoz hasonló finom szálas tollércz 
fordul elő; 1906-ban egy kis kézipéldányt még Lucziabányán szerez¬ 
hettem, a melyen azonban oly kevés volt e szálas érczből, hogy meg¬ 
boldogult Loczka József kartársam csak minőlegesen Sb , S, Fe és kevés 
Ag alkotórészeket mutathatta ki. 
A pyrit a sideritben, chalkopyritben vagy a limonitban fordul elő- 
kristályai 0*5—4 cm nagyok, nem szépek, mivel a lapok egyenetlenek 
és rostozottak. A sideritbe nőtt kristályok leginkább egyszerű hexaéde- 
rek, a kombinácziók : a(l00}, o {ill}; a {100}, o {ill}, e{210}; a{100}, 
e {210}, o {Hl}, s{32l}. A mérések és számítások nem jól egyeznek, 
csak az alakok meghatározására voltak valók. 
Mérés : 
e : o — (210) : (111) = 39°30' 
: a ■— : (100) = 26 49 
o :a = (111) : (100) = 54 21 
:s = : (.321) = 21 50 
A chalkopyritbe nőtt kristályok kisebbek, de szebben kifejlettek, 
typusuk pentagondodekaéderes ; az egyszerű e{210) mellett kombiná- 
cziój uk : 
e {210}, a {100} ; e {210}, o {111} ; e {210}, o {111}, a {100}. 
A limonitban levő pyritfészkek és az üregeiben ülő pyritkristályok 
valószínűleg a felső szintekről valók ; a fényeslapú kristályok egyszerű 
Számítás : 
39°14' 
26 34 
54 44 
22 12 
