326 
Dï JUGOVICS LAJOS 
Kérésemre nemcsak a helyet és egyéb viszonyokat, hanem az általa 
már elvégzett kristálytani vizsgálat eredményét is rendelkezésemre bocsá¬ 
totta, hogy így ama vidékről ismert olivinek egyhelyütt legyenek leírva. 
Az ő vizsgálatainak eredményét a következőkben foglalhatom össze. Az 
általa gyűjtött olivinek szintén bazalttufából valók, melyeket «Medves 
Magos»-án, a Jansen -féle major kútjának fúrása alkalmával felszínre 
került tufában szedett, még a múlt század nyolczvanas éveiben. Ez a. 
tufa nagyjában hasonló az általam a forrás mellett gyűjtött tufához, 
csak sokkal épebb. Szennyes sárga alapanyagában a fentemlített olivin- 
és augitkristályok, azonkívül kilúgozott földpátmaradványok és kisebb- 
nagyobb bazaltsalakdarabok ülnek. 
Az olivinek sötétzöld színűek, sima fényes lapoktól határoltak. 
A kristályokon a következő formák lépnek kombináczióba : 
c = 001 s = 120 
b — 010 d = 101 
m = 110 k = 021 
A kristályok oszlopos vagy táblás kifejlődést mutatnak. Érdekes 
és ritka kifejlődés az, mikor a kristályok az a tengely szerint vannak 
erősen megnyúlva és emellett a b (010) lap szerint táblásak. Hasonló 
kombináczió a 2-ik ábra, csakhogy oszlopos kifejlődésű. A kristályok 
nagysága a különböző irányokban 3—4 mm között változik. A formák 
közül uralkodó a A; (021) dóma, utána a b (010) és a prizmalapok kö¬ 
vetkeznek. A következő táblázatban néhány szögadatot foglaltam össze : 
Mért 
Számított 
b : 
: S 
= 010 : 
: 120 = 
= 47°23' 
47° 2' 
b : 
m 
= 010 : 
: 110 = 
=■ 65° 1' 
65° IV 2 1 
b : 
: k 
= 010 : 
: 021 = 
= 40°22' 
40°27' 
d : 
: k 
= 101 : 
: 021 = 
= 65°40' 
66°12' 
c 
: d 
= 001 : 
: 101 = 
= 51°48' 
51°33' 
II. MAGYAR-GENCSI OLIVIN. 
Vasvármegye északkeleti részén, a Marczal folyó baloldalán, a 
bazalttufa alacsony dombokat alkot. E tufát több helyen építőkőnek 
használják. Az egyik kőfejtőben Magyar-Gencs község határában mintegy 
5 m vastagságban fejtik a szintes rétegeket alkotó tufát. E tufa sár¬ 
gás vagy vöröses barna színű, igen erősen összeálló szívós tömeget alkot, 
melynek alapanyagában apró lapillik, kvarczszemecskék és ritkábban 
olivinkristályok ülnek. A bazaltlapillik egyes rétegekben különösen dúsan 
fordulnak elő, minek következtében e rétegek sötétbarna színűek. Mikro- 
