ADATOK AZ OLIVIN ISMERETÉHEZ. 
327 
szkóp alatt vizsgálva narancssárga vagy sárgásbarna üveges kötőanyag¬ 
ban élesen határolt olivinkristályok láthatók, melyekben néha magnetit- 
szemecskék vannak. Továbbá plagioklaszléczeket és ritkábban augit- 
szemecskéket találunk ; az üregeket, melyek rendesen gömbölyűek, kalczit 
tölti ki. E tufa ezek szerint ásványos összetétele, struktúrája alapján 
palagonittufának minősíthető. 
Az olivinkristályok, melyeket megvizsgáltam, teljesen épek, fényes 
lapokkal határoltak, világoszöld színűek és víztiszták. Kicsinyek, mind¬ 
össze 1—3 mm nagyok, rajtuk a következő formák voltak jelen: 
b — 010 k = 021 
m = 110 d = 101 
s = 120 e = 111 
Külső alak és a formák kifejlődése tekintetében teljesen hasonló 
a somoskői olivinhez (2. ábra), csak a lapok tökéletesebb kifejlődésűek. 
Mért 
s:m = 120 : 110 = 17°50' 
s:b = 120 : 010 ^ 47°10' 
m : m' = 110 : 1Ï0 = 49°59' 
k : k = 021 : 021 = 99°10' 
Számított 
17°59'34" 
47° 2' 
49°57' 
99° 6' 
Optikai vizsgálatot nem végezhettem, mert csak néhány, apró 
kristály állott rendelkezésemre. Mégis sikerült egy kristályon a tompa 
bissetrixre merőleges csiszolatot készíteni, melyen olajban (1*47 na ) meg¬ 
mértem a tengelyszöget és eredményül kaptam : 
H 0 = 106°59' 
na 
Ez az érték, összehasonlítva a másik két olivin megfelelő értéké¬ 
vel, azt mutatja, hogy az olivin optikai tulajdonsága és ezzel kapcsolat¬ 
ban kémiai összetétele is közel áll azokéhoz. 
III. DOBKAI OLIVIN. 
Ez az olivin szintén bazalttufában fordul elő. E tufát még a múlt 
század hetvenes éveiben dr. Hoffmann Károly geológus gyűjtötte. A m. 
k. Földtani Intézet igazgatósága szives volt e darabokat vizsgálatra át¬ 
engedni. A darabok a vasmegyei Dobráról valók, a községtől nyugatra 
az országhatárhoz közel fekvő bányából a «Lambitzgraben>>-ből. 
Ez a tufa szívós összeálló kékes, vagy sötétszürke tömeget alkot, 
melynek finom alapanyagában kisebb-nagyobb lapillik, legömbölyödött 
kvarcz-szemecskék, muszkovitlemezek, megolvadt augit- és olivinszemecs- 
