8 
m KOCH ANTAL 
példánynak a legjellemzőbb vázrészeit alkotják, melyekből a következő¬ 
ket vonhatjuk le : 
a) Az összes maradványok többé-kevésbbé hasonlítanak egy körül¬ 
belül 1 m. hosszúságú Gadus morrhua L. vázának megfelelő részeihez, 
és vagy ugyanolyan nagyságú, vagy kisebb, de sőt egyes nagyobb példá¬ 
nyokra is engednek következtetni. Á részletekben persze több eltérést is 
lehetne kimutatni, ha a beocsini csontok töredékes volta és kopottsága a 
pontos egybevetést lehetetlenné nem tenné. 
b) Az állcsontok maradványai, a jellemzet.es kráteralakú fogpárnák 
soraival, melyekről a fogak egyáltalában lehullottak, valamint az elszi¬ 
getelten talált egyes fogak is, a mai nap is élő Gadus -fajokra és Owen 
részletes jellemzését szem előtt tartva, határozottan a Merlangus alnem- 
nek egy kihalt nagy fajára utalnak. 
Nem volt ugyan alkalmam és módomban e maradványokat a Mer- 
langus- nak valamely most élő fajával directe összehasonlíthatni; de nem 
is tarthatom valószínűnek, hogy ezeknek bármelyike élt volna már az 
alsó-plioczén korszakban, mikor a pannoniai emeletű beocsini czement- 
márga a mediterrán tenger magyarországi félsós(brack)vizi relictumában 
leülepedett volt. 
Csak az volna még a kérdés, hogy éltek-e ebben a geológiai kor¬ 
szakban Európa egyéb területeinek akkori tengereiben ehhez hasonló vagy 
vele azonos nagy Merlangus. alakok? A rendelkezésemre állott palaeonto- 
logiai irodalmat átnézve, nem akadtam azonban olyan adatra, mely a 
beocsini kihalt nagy Gadoid-halfajjal azonos vagy hasonló alaknak elő¬ 
fordulását bizonyítaná. Legújabban dr. Gorjanovic-Kramberger K.* 
említi ugyan, hogy a londjicai (Szlavónia) fehér márgában, mely puha- 
testű-kövületei alapján a beocsini czementmárgával teljesen azonos kép¬ 
ződmény, Gadoid-pikkelyeket és állcsontokat kapott ; de részletesebb 
adatokat azokra nézve nem nyújt, még arra nézve sem, hogy körül-belül 
mekkora nagyságú tőkehalfajra vonatkozhatnak azok. A Gadidae csa¬ 
ládba tartozó kövült halakról az irodalom elég adatot tartalmaz, de 
egyik sem vonatkoztatható a mi nagy kihalt Mer l angus - faj unkr a, mert azok 
mind kisebb Gadus - vagy más nemekhez tartozó fajok. Ilyen például a 
G. vom Rath által (1. id. m. p. 126 tab. IV. fig. 3.) a giarusi eoczén 
palából leírt Palaeogadus Troscheli is, melyre azonban dr. A. Wettstein 
(id. m. 58. 1. IV. t. 1—7. ábrái) Agassiz eredeti genus nevét visszaállítja, 
belevonva Agassiz mind a két (crassus és elongatas) faját. Ez a kihalt 
alak a Morrhua Cuv. és Merlangus Cuv. alnemek bizonyos jellegeit egye- 
* Die Fauna der unterpontischen Bildungen um Londjica in Slavonien (Jahrb. 
d. k. u. k. geol. Reichsanst. XLIX. 1899. p. 125.). 
