a beocs.ini Czementmarga köyűlt halai. 
27 
utal tehát, hogy a Középtenger az alsó-plioczén korszakban még össze¬ 
függésben lehetett az Indiai Oczeánnal és a magyarországi akkori brack- 
vizű beltenger a régi Mediterrán tengernek egy csaknem elzárt öblét 
képezé vaia. 
így tehát a két Gadoida-faj az Atlanti Oczeánra, a Lates , Serranus 
és Sphyraenodus fajai pedig az Indiai Oczeánra utalnának, mint a me¬ 
lyekkel a Mediterrán tenger, melynek hazánk alsóbb területe az alsó- 
plioczén korszakban még egyik csaknem elzáródott öble volt, akkoriban 
összefüggésben lehetett. 
Hazánknak emez alsó-plioczénkori beltenger részéből a péterváradi 
vagy Fruskagora hegység mint bosszúra nyúló keskeny sziget vagy talán 
mint a déli Alpokkal összefüggő hosszú földnyelv emelkedhetett ki, s a 
kimutatott halfajok északi partjainak közelében bőségesen tenyészhettek. 
Ennek az alsó-plioczénkori beltengerrésznek a vize, az ugyanott élt és a 
partmenti iszapüledékbe eltemetett, nagyszámú és változatos puhatestűek 
tanúsága szerint, már nem lehetett oly sós, mint az akkori Középtenger 
vize, mert a pannoniai beltengert körülövező szárazföldről beömlő édes¬ 
vizek már erősen fölhigították, elegyes vagyis brackvízzó változtatták. 
Mindazonáltal a nevezett tengeri halak ebben az elegyes vízben is jól 
megélhettek, a mit sok tengeri halra vonatkozólag mai nap is lehet 
tapasztalni. 
A leírt tengeri halakkal együtt talált szárazföldi teknős (Testudo 
syrmiensis) maradványoknak a beocsini brackvízi czementmárgába jutá¬ 
sát végre az akkori szárazföld közelségéből magyarázhatjuk. Ez a ki¬ 
halt középnagyságú Testudo- faj, mint a recens Testudo graeca-nnk egyik 
elődje, a mai Dráva-Duna és Száva közén végignyúlt földnyelven élhetett 
nagy mennyiségben és az elhalt állat könnyű hátpajzsát a beltengerbe 
folyó vizek hurczolhatták be magukkal. 
így tehát a hazánk mélyebb területeit és a vele összefüggő bécsi 
medencze alsóbb részeit is egykoron elborított alsó-plioczénkori vagy 
pannoniai tengeröbölnek halfaunája ismét nehány érdekes fajjal mutat¬ 
kozik gazdagabbnak. Eddig ezekről a területekről a következő kihalt hal¬ 
fajok vannak az irodalomban ismertetve: a) Heckel Jakab szerint' 1 : 1. egy 
Brosmins sp. ind. kormányúszója az inzersdorfi congeria-agyagból. 
b) Fuchs Tiv. szerint 2 : 2. egy nagy Percoida-hal, talán Beryx sp. ma¬ 
radványai ugyanonnan, 3. egy nagy Scomberoida-halnak maradványai a 
1 Ueberreste eines Gadoiden ans dem Congerientegel von Inzersdorf. (Jahrb. 
d. k. k. geol. Reichsanst. II. 1852. Sitzber. 1. H. p. 157.) 
2 Ueber die Fischfauna der Congerienschichten. (Verh. d. k. k. geol. Reichs¬ 
anst. 1871. p. 227.) 
