28 
m KOCH ANTAL 
matzleinsdorfi congeria-agyagból, 4. egy Clupeoida-hal maradványai a 
laai begyről, c) Dr. Steindachner Fér. szerint 1 : a hernalsi téglagyár kék 
congeria-agyagjából : 5. Clinus gracilis Steind., 6. Sphyraena viennensis 
Steind., 7. Caranx carangopsis Heckel, 8. Scorpaenopterus siluridens 
Steind., 9. Clupea elongata Steind., 10. Cl. melettae formis Steind., 11 . Go¬ 
bius viennensis Steind., 12. G. elatus Seind., 13. G. oblongus Steind., 
14. Phycis Suessi Steind. d) dr. Gorjanovic-Kramberger K. szerint 2 a 
rákosi téglagyár congeria-agyagjából: 15. Clupea hungarica Kramb. 
És így az általam kimutatott 5 beocsini fajjal együtt már 20-ra rúg 
az egykori alsó-plioczén pannoniai beltengerben élt fajoknak a száma. 
Miután ezeknek általános jelleme mégis csak túlnyomóan mediterrán¬ 
tengeri, világos, bogy az egykori pannoniai brackvizű beltengernek az 
akkori Mediterrán-tengerrel még valamelyes összefüggésben kellett lennie. 
B) A czementmárgát fedő felső-pannoniai emeletű 
iszapos homok halmaradványának leírása. 
Pycnodus sp. ind. 
(A VI. tábla 8 a és b ábrái.) 
E rétegek szintúgy, mint az alatta elterülő czementmárga is, a be¬ 
léjük temetett nagyszámú puhatestűek maradványai alapján, melyeknek 
jegyzékét már említett előleges jelentésemben közöltem, elegyesvizű 
beltenger-part közelében ülepedtek le. A körülbelül 20 m. vastagságú 
homoküledéknek teteje felé, hol már apró kavicsok is sűrűn vannak 
hozzá keveredve, egy babalakú kövezetfognak egyetlen példányát leltem, 
melyet előleges jelentésemben hajlandó voltam egy Labridae- családbeli 
hal torokfogának tekinteni. Közelebbi vizsgálat után azonban arra a meg¬ 
győződésre jutottam, hogy ez is csak valami Ganoida-hal kövezetfoga 
lehet; és pedig legvalószínűbbnek tartom, hogy valamely Pycnodus- nak 
a foga, és így ez sem lehetett itt eredeti települési helyén, hanem úgy 
jutott bele, mint a vele együtt előforduló kavicskák, a Fruskagora vala¬ 
mely idősebb üledékéből a plioczén korban kimosatva és idehurczoltatva. 
Minthogy azonban a beocsini harántvölgy felső részében is csak a leg¬ 
felsőbb krétába tartozó rétegek vannak eddig kimutatva, lehet, hogy e 
fog ezeknek valamelyikéből származik. Az eredeti fekvőhelyen azonban 
1 Ueber einige Fische des Wiener Beckens. (Sitzber. d. k. Akad. d. Wiss. in 
Wien, 1859. B. XXXVII. p. 673. és 2. Theil. Ibid. 1860. B. XL. p. 555.) 
2 Palaeoichthyologiai adatok. (A m. kir. Földt. Int. Évkönyve. XIV. k. 1902. 
1. füz. 5. 1. I. t. és IV. t. 2. ábra.) 
