94 
Dï ZIMÁNYI KÁROLY 
cit. A Grober-telér érczei gazdagabbak voltak ezüstben, a Drozdiakovi- 
telér érczei pedig higanyban. 1 A Kotterbachon található különféle ásvá¬ 
nyok 2 3 * közül eddig csak a calcit és a baryt voltak részletesebb vizsgá¬ 
latok tárgyai, különösen az elsőnek kristályai 8 több tekintetben figye¬ 
lemre méltók. 
Fellenberg a pyritnek előfordulására vonatkozólag csak annyit 
mond, hogy vaskosan, fényes hexaéderei pedig kvarczban találhatók czin- 
nober és tetraédrit társaságában. 
A következőkben leírt pyritet én a Grober-telér Andrei-bányatelkén 
gyűjtöttem. 
A kristályok durvaszemű, részben pátos borsósárga sideritbe nőttek, 
a melyet itt-ott fehér kvarczerek járnak át, társásványok vaskos tetra¬ 
édrit és chalkopyrit ; ritkán a sideritben üregek is vannak, ezek falaira 
pedig sideritrhomboéderek és kvarczkrist.ályok nőttek. A pyrit a fehér 
kvarczban is található, vagy pedig úgy, hogy a siderit és a kvarcz hatá¬ 
rán mind a két ásvány körülveszi ; kristályai többnyire kicsinyek 0*5—2 
mm, ritkábban 4—8 mm nagyok. 
A kristályok rendesen pyritoéderesek, gyérebbek a hexaéderesek ; 
némely kristály a sok pentagondodekaéder egymás mellé sorakozó kes¬ 
keny lapjaitól legömbölyödött külsőt nyer. (X. tábla 3., 4. és 6. ábra.) A leg¬ 
jellemzőbb kombináczió {210}, (430), a mely alakokhoz majdnem mindig 
{111} és {100} is járul (X. tábla 1. és 2. ábra). 
Vannak a középkristályra emlékeztető kombinácziók is, ezeken egy 
vagy két pentagondodekaéder és az oktaéder lapjai körülbelül egyenlő 
nagyok, ha még más alakok is vannak, ezek egészen alárendeltek. A side¬ 
ritbe nőtt pyritkristálykák bombinácziója rendesen lapdúsabb ; a hexaéde- 
res kristályok közt ritka az egyszerű {100}, többnyire még az oktaéder 
és nehány más alak alárendelt lapocskája is hozzájárul. A nagyobb kris¬ 
tályokon az uralkodó hexaéderlapok erősen barázdáltak, felületük zavart, 
csak a trigon ális csúcsok körül csoportosulnak a sima fényes lapok. Oly¬ 
kor szélesebb lapokkal fejlettek ki {210}, {430}, {610} és ( 920}, a mikor 
a két utóbbi alak lapjai gyöngén hullámosán rostozottak (XI. tábla 7. és 
8 . ábra). Vannak oszloposán megnyúlt, vagy két hexaéderlap uralkodása 
folytán vastag táblás kristályok is. 
Az alakok legtöbbje pentagondodekaéder, de szép számmal vannak 
a dyakisdodekaéderek is; teljes lapszámmal csak a pynt gyakoribb alakjai 
1 V. ö. Maderspach i. h. 48. és a következő lapokon és Faller i. h. 4—17. 1. 
2 Cotta és Fellenberg említett munkájában és Zepharovich V. v., Mineral. 
Lexikon etc. Wien 1859—93, az 1—3. kötetben. 
3 Schmidt S., Szepesmegyei ásványok. (Természetrajzi Füzetek, X. 1886. 
p. 20—25.) 
