98 
Dt ZIMÁNYI KÁROLY 
e {14.11.8} két kristályon figyeltem meg keskeny lapocskáit, az 
egyiken csak közelítően mérhettem ; tautozonális a waldensteini pyriten 
először megfigyelt {14.11.10} dyakisdodekaéderrel. 
mérve : n számítva : 
(14.11.8) : (111) = 12° 29'— 12° 52' ca 2 12° 33\U' 
: (100) — 43° 40' ca 1 44° IO 1 V 
b {852} csak a leglapdúsabb (XI. tábla, 11. ábra) kristályon volt két 
keskeny lapocskája mérhető ; lapjai oly három övhöz tartoznak, a me¬ 
lyekben még több ismeretes lap fekszik, ú. m. [ 210:111 = 121 ] övben 
(321) és (531) képezte kombinácziói éleket tompítaná; a másik öv 
[850:001=580], ebben vannak (851), (855) 1 és a böcksteini pyritről 2 
ismeretes (858), végül a [100:052 = 025] övben, a hol lapja (11.5.2) és 
(252) közt jelennék meg. 
mérve : n számítva : 
(852) : (111) = 25° 59' 1 26° 6' 
: (001) = 78° 17' ca 1 78° 1W' 
Időközben ezt az alakot egy montana! pyriten 3 is mérésekkel meg¬ 
állapítottam. 
g {951) az egyik kristályon (X. tábla 5. ábra) két keskeny, de elég¬ 
jél mérhető lappal; két más kristályon ki volt fejlődve az ehhez az alak¬ 
hoz tartozó pentagondodekaéder {950}, a melyet Franzenau ismert fel 
először a bélabányai pyriten. 4 
mérve : n számítva : 
(951) : (111) = 33° 3—33°6' 2 33° 9' 
: (519) = 56° 47' 1 56° 
l) {13.7.1} négy kristályon találtam, s ezek közül az egyiken két 
nagy lappal (XI. tábla, 7. ábra). 
Ennek a dyakisdodekaédernek lapjai a waldensteini pyritről isme¬ 
retes {13.7.3} alakéival egy övben fekszenek; az egyik kristályon még 
[211 :115 = 6.11.1] övhöz tartozásáról is meggyőződhettem, a melyben 
egyszersmind (528) és (106) lapok is fekszenek. 
mérve : n számítva : 
(13.7.1) : (111) = 34° 54'— 35° 15' ca 5 34° 59' 
: (100) = 28° 30'— 28° 32' 2 28° 32 Va' 
: (001) = 85° 59' 1 86° 7 Va' 
: (010) = 61° 41—61° 45' 2 61° 46VV 
1 Y. ö. Boeris idézett munkáját. 
2 Zeitschr. f. Krystallogr. etc. Y. 1881. p. 270. 
3 Természetrajzi Füzetek. XXXIII. 1900. p. 170. 
4 Matliem. és Természettud. Értesítő. XYI. 1898. p. 291. tab. II. fig. 4. 
