100 
ps ZIMANYI KÁROLY 
ben ismert {610}* és {742]. {742} és {421} apró lapocskáinak hajlását 
csak közelítően mérhettem, de az előbbinek fekvését két övből [ 100:021 
= 012] és [430 : 506=685], az utóbbit egy övből [210 : 001 = 120] és egy 
mérésből határoztam meg. 
A kristálykán megfigyelt összes alakok a lapok viszonylagos nagy¬ 
sága szerint fogyó sorrendben a következők : 
V 
{650} 
n 
{211} 
e 
{210} 
d 
{610} 
a 
{100} 
a 
{920} 
ä 
{4-30} 
k 
{520} 
0 
{111} 
** 
{850} 
3 
{970} 
R 
{742} 
i 
{950} 
t 
{421} 
D 
{540} 
E soklapú kristálykát ideális kifejlődésben a 3. ábrán tüntettem fel. 
A S. kristály csaknem modellszerűen fejlett ki, méretei 2 —2‘5 
mm.; az uralkodó {430} alakon kívül még {210], {310], {410} és {100} 
lépnek előtérbe, a mitől a hexaéderlapok táján a kristály ka némileg legöm¬ 
bölyödött (X. tábla, 4. ábra), ehhez járul még, hogy {410} és {310} szé¬ 
lesebb rostozott lapjai tényleg kissé görbültek. A rajzban {920} haj szál- 
keskenységű egyetlen lapját elhagytam. A megfigyelt alakok: 
d {430} h {410} 
e {210} o {111} 
a {100} k {520} 
^ {310} y {650} 
a {920} 
Jf. kristály . E kristályka (1*5—2 mm) egy része le volt törve, 
lapjai mind kivétel nélkül rendkívül simák és tükrözők. Egyszerű kom- 
bináczióján (X. tábla, 5. rajz) a [210:111 = 121] övben a pyritre két új 
dyakisdodekaédert ismertem fel, ezek {951] és {13.7.1}, ezt az utóbbit 
még három más kristályon is találtam. {951} két szomszédos lapja széle¬ 
sebb lévén, még elég jól megmérhettem hajlásúkat egymáshoz ; a másik 
dyakisdodekaéder lapjai keskeny, fényes csikók. Alakok : 
e {210} # {430} 
o {111} *g {^51} 
a {100} *$. {13.7.1} 
A kicsi (1 mm) 5. kristály kán uralkodik a hexaéder, csak vala¬ 
mivel kisebbek {210}, {430} és {ill}; jól megtermettek {511} lapjai is, 
* Ezt az alakot először megfigyelte Vrba a píibrami pyriten (Zeitschr. f. 
Krystallogr. IV. 1880. p. 357), a mi Höfer figyelmét elkerülte, a ki ugyanis ezt az 
alakot szintén újnak veszi. (Tschermak’s Mineral. Mittheil. X. 1889. p. 157.) 
